— 271 - 



0vre Grsense omtrent ved Flodmserket ved Slaptid (25, p. 189). 

 Den gr0nlandske Grsense falder saaledes omtrent sammen med 

 den 0vre Grsense for Pelvetia — Fucus spiralis-Beeltet. Havalgernes 

 0vre Graense ligger noget h0jere i Island, hvad der kunde tyde 

 paa, at Havet ved Island var mere bevaeget, hvis det da ikke 

 kommer af klimatisk Forskel. Hvad derimod F9er0erne angaar, da 

 ssettes den 0verste Graense for Algevegetationen paa udsat Kyst „langt 

 over h0jeste Vandmserke, ja paa de mest udsatte Steder rimeligvis 

 endog over 100 Fod derover", og paa beskyttede Steder med Ebbe 

 og Flod omtrent ved 0verste Flodmaerke (B0rgesen 3 og 4). Det 

 kunde tyde paa, at det f8er0ske Hav var mere bevseget end Havet 

 ved Island, hvad jeg dog naeppe tror er Tilfseldet. Snarere tror jeg, 

 at Forskellen mellem Island og F8er0erne med Hensyn til Havalge- 

 vegetationens H0jdegr8ense beror paa forskellig Opfattelse af Vand- 

 standens Hojmserke. Jeg formoder ogsaa, at det maa regnes for 

 en Tilfseldighed, at Havalger vokser paa Faeroerne i 100 Fods Hojde 

 over 0verste Flodmaerke. De er antagelig bleven f0rte ndenfor deres 

 naturlige Udbredelsesfelt af h0jtgaaende Braendinger. Den 0vre 

 Graense for Havalgevegetationen paa Faeroerne bestemmes formodent- 

 lig af en Gennemsnits-Vandstand, hvis H0jde staar i Forhold til 

 Udsatheden, og muligvis ligger den noget h0jere end paa Island. 

 Der er da muligvis ingen vaesentlig Forskel paa Graensen i Island 

 og paa Faer0erne. 



Sammenligner vi med fjaernere Kyster, f. Eks. med Sverrigs 

 Vestkyst, hvis Algevegetation for nylig er bleven sklldret af Kylin 

 (19), finder vi, at den 0vre Graense forholder sig paa lignende 

 Maade som ved Island, det vil sige, den falder sammen med en 

 Gennemsnits-Vandstand, som ligger hojere paa udsatte Steder end 

 beskyttede. 



En supralitoral Havalgevegetation har jeg ikke truffet i Island, 

 med mindre Prasiola-Samfundet kunde opfattes som saadan. Smaa 

 VandhuUer paa meget udsat Kyst findes dog ovenfor Algegraensen. 

 Disse er dog sjaeldne, og deres Forekomst maa sikkert regnes for 

 Tilfaeldigheder. Borgesen mener heller ikke, at der er Grund til 

 at opslille en supralitoral „Region" paa Faeroerne, og det er uden 

 Tvivl rigtigt. Overhovedet er der vist ikke Grund til at tale om 

 en supralitoral Havalgevegetation ved det nordlige Atlantei'liavs 

 Kyster eller i Ishavet, — om andre Havomraader skal jeg ikke 

 udtale mig. Ved meget udsatte Kyster kan man rigtignok traetfe 

 Havalger temmelig hojt oppe, og er Havet blankt og stille, kan 



Botanisk Tidsskrift. ?<0. Bind. 18 



