— 272 — 



man synes, at de er temmelig langt fra Vandet; men kommer 

 man til samme Sted, naar Havet er bevseget, ser man, at Havet 

 skyller over dem, og man finder da ikke noget besynderligt 

 i, at de gaar saa h0Jt. Grmiden er, som f0r omtalt, at hele 

 Algeregionen rykker h0jere op, hvor Kysten er udsat. Den siipra- 

 litorale Vegetation i Island er Landvegetation og Verrucaria maura- 

 baeltet kan knap nok regnes dertil. Medens Havalgevegetationen, 

 som for bemserket, kun gaar opad til en gennemsnitlig Vand- 

 grsense, er det meget hyppigt ved lave Kyster, at Landvegetationen 

 kommer under Vand ved Springtid. Dette finder Sted baade inde 

 i Fjordene og paa de lavere 0er og kan saidvanligvis skelnes af 

 Vegetationens Udseende og Sammensaetning; dog fmdes der ingen 

 Havalger. 



Enkelte Fanerogamer som f. Eks. Atriplex, Mertensia, Cakile 

 0. fl. vokser ogsaa nedenfor Fjserens ovre Gr^nse. Ifolge Rosen- 

 vinge sker det ogsaa i Grenland, at Landvegetationen kommer 

 under Vand ved Springtid. Der fremgaar heraf, blandt andet, at 

 det er uheldigt at lade Havalgevegetationens 0vre Grsense falde 

 sammen med h0jeste Flodmserke (Kj ell man) eller omtrent sammen 

 med dette eller hojere (Borgesen), hvis der dermed menes den 

 absolut hojeste Vandstand. 



De litorale Samfund. Den litorale Vegetation sammensaettes 

 af flere Samfund. Disse torlaegges under Ebbetiden med Qndtagelse 

 af Vandhul-Vegetationen ; men der er stor Forskel paa, hvor lang 

 Tid de forskellige Samfund ligger torre. Jeg ser nn'g ikke i Stand 

 til at angive Tortiden n0Jagtig, men jeg antager, at de nederste 

 litorale Samfund vil ligge t0rre omtrent 1—2 Timer under normale 

 Forhold, medens de 0verste Samfund vil vaere vanddaekkede om- 

 trent 1 Time eller ligge t0rre i omtrent 11 Timer. Ved udsatte 

 Kyster forkortes Torlaegningstiden af Bolgeslaget. De 0kologiske 

 Faktorer er saaledes ikke lidet forskellige 0verst og nederst i Fjae- 

 ren, og paa Grund af deres Varieren deler Vegetationen sig i 

 Leengdebaelter langs Kysterne. Den litorale Vegetation deles natur- 

 ligt i tre Afdelinger, de lyssogende eller egentlig litorale Samfund, de 

 skygges0gende Samfund og Vandhul-Vegetationen. I folgende Skil- 

 dring af Vegetationen tages Samfundene i hver Klasse saa vidt muligt 

 efter Hojden , saaledes at der begyndes med de 0verste og sluttes 

 med de laveste. Denne Kegel kan dog ikke altid gennemfores. 



