— 274 — 



egentlig tilhorer lavere Baelter, men kan lempe sig efter Livet i 

 Luften, som Enteromorpha intestinalis f. micrococca og Rhizoclonium 

 riparium. Det er Arter, som ved deres Bygning eller Voksemaade 

 er i Stand til at taale Udtorring. Enteromorpha intestinalis f. mi- 

 crococca er som bekendt smaacellet og bar meget tykke CellevEegge, 

 navnlig er Indervaeggene i overordentlig hoj Grad fortykkede og 

 tjener muligvis som Vandreservoir, Den foretrsekker Spalter i 

 Klippen, hvor den som Kegel er mindre udsat end Samfundets 

 Karakter-Art. Enkelte Gange bar jeg dog truffet den voksende paa 

 lignende Maade som Prasiola stipitata paa flade Klipper godede 

 af Fugle, men den var her af afvigende Udseende og lignede ved 

 forste 0jekast noget Frasiola'en. Rhizoclonium forekommer ogsaa 

 i Spalter, hvor den ved sin Voksemaade, det vil sige Pudeformen, 

 beskyttes mod Udtorring under den lange Tortid. Calothrix sco- 

 jmlormn forekommer ogsaa som Medlem af Prasiola-Samfundet og 

 danner Samlag af begrsensede Dimensioner; Individerne ligger ned 

 og er saa taet stillede, at Klippen er fuldt daekket, og beskytter 

 derved hinanden mod Udt0rring. Denne Arts Voksemaade er, 

 biologisk set, den samme som Skorpealgernes. Enteromorpha inte- 

 stitialis f. minima forekommer ogsaa i dette Sam fund. 



Arterne i dette Samfund vokser i Reglen i smaa rene Samlag, 

 som danner et smalt Bselte langs Kysten, dog ikke et sammenheen- 

 gende Baelte. Dette Baelte ligger h0jere paa mere udsatte Kyster 

 end paa mindre udsatte. 



Vilde man betegne noget af den islandske Havalgevegetation 

 som supralitoralt, saa maatte det snarest vgere et Samfund som dette. 



Prasiola-Samfundet er sikkert nok almindeligt udbredt i de 

 noermest liggende Lande, men Artssammenssetningen kan vsere en 

 anden. I Grenland (Rosenvinge 25, p. 200) forekommer Calothrix 

 scopulorum^ Pilinia maritima og Rhizoclonium riparium alene i den 

 overste Del af Fjseren. Denne Vegetation svarer dog naeppe til 

 Prasiola-Samfundet, men snarere til de nedenfor vaerende Samfund. 

 Paa Faereerne derimod Andes aldeles tilsvarende Samfund, som af 

 Borgesen kaldes Chlorophyce-Formationen (4, p. 712). Den Fser- 

 0ske Chlorophyce-Formation synes dog at vaere frodigere og sam- 

 mensaettes delvis af andre Arter. I Finmarken fmdes ojensynlig et 

 Prasiola-Samfund (Foslie, 8, p. 127) af lignende Art som i Island. 



2. Bangia-Samfundet. 

 Det er ikke let at fmde et brugbart Navn til dette Samfund. 

 Det sammensaettes af flere Arter, som alle er lige almindeiige og 



