- i275 - 



deler Herredommet omtrent ligeligt imellein sig, Det kan dertbr 

 synes besynderligt at opkalde det efter en enkelt af Arterne, men 

 da Udbredelsesfeltet for Bangia ikke straekker sig udover dette 

 Sam funds Omraade, og da denne Art optraeder i frodige og vidt- 

 udstrakte Sanilag, synes jeg, at der kan vgere god Grund til at op- 

 kalde det efter den. Man kunde ogsaa anvende Navnet Traad- 

 algesamfundet, da de fleste Arter er traadformede og ugrenede. 



Bangiasamfundet danner et smalt Baslte, ofte sammenhsengende 

 paa temmelig store Straekninger, omtrent ved Gennemsnits-Vand- 

 graensen. Baeltets vertikale Hojde er kun ringe, omtrent en Fod, 

 men Bredden retter sig noget efter Kystens Haeldning og kan stige 

 til o — 4 Fod eller mere. Denne Vegetation er meget smukt ud- 

 viklet paa lodrette Klippesider, og Samfundets forskellige Samlag 

 ses tydelig, som parallele Baelter, forskellige i Farve, det ene oven- 

 for det andet. De hyppigst optrasdende Arter er folgende: 



Ulothrix flacca Bangia fuscopurpurea 



Urospora mirabilis Porphyra umbilicalis f. typica. 



Monostroma groenlandicum 



Disse Arter er alle dominerende og danner udstrakte Samlag, 

 af hvilke nogle er rene, andre blandede. Andre Arter kan ogsaa 

 forekomme, men kun i ringe Maengde. 



TJlothrix-Samlaget gaar saedvanligvis hojest op. Hovedarten er 

 Ulothrix flacca, som danner et tydeligt Baelte af temmelig stor Ud- 

 straekning i horizontal Retning. Paa Klippevaeggene er Traadene 

 ofte forholdsvis lange, og de bevaeges frem og tilbage, over hele 

 Baeltet, ved B0lgeslaget eller Soens Skvulpen ved Flodtid; under 

 T0rtiden haenger de ned, taet trykte til Klippevaeggen. De yderste 

 Traade beskytter de underliggende mod Udtorring under Ebben, 

 og det traeffer saaledes ret hyppigt, at det yderste Traadlag er tort, 

 medens det underste, nsermest Klippen, er fugtigt. Den selskabe- 

 lige Vaekst beskytter saaledes mod Udtorring (cfr. Rosenvinge 25, 

 p. 201), i alt Fald under normale Forhold, eller saalaenge der ikke 

 indtraeder usaedvanlig lange Torkeperioder. Det er ogsaa ret hyp- 

 pigt, at Ulothrixvegetationen er belt gennemtor under Ebben; dette 

 er navnlig Tilfaeldet, naar den fmdes paa ruUede Sten i Fjaeren, 

 hvor Traadene ved Vandets Synken ordner sig straaleformet fra 

 Stenens hojeste Sted. En saadan Stenflade er glat og udt0rres 

 hurtigere og staerkere end den ujaevne Bjergvaeg. Denne Vegetation 

 synes at holde sig godt til Trods for, at den udtorres belt igennem 



