19 _ 



Samfundet optrseder paa Faereerne paa lignende Maade (B0r- 

 gesen 4, p. 744). Baade Boye (2) og Hansteen (12) omtaler 

 en Pelvetiaformation fra Vest-iNorge uden at naevne Fucus spiralis. 

 I Finmarken vokser F. spiralis paa lignende Maade som i Island 

 (Foslie 8, p. 66). 



4. Fucus-Samfundet. 



Dette Samfund er det maegtigste i Fjaeren og danner et bredt 

 Baelte overall, hvor der er Klippekyst. Bredden er naturligvis af- 

 hsengig af Kystens Hseldning foruden af Bundens Beskaffenhed. 

 BEeltet fmdes overall langs Kyslerne, men del er dog ikke lige 

 frodigl alle Sleder. Vegelationen er saa tset, al Bunden dsekkes 

 fuldslgendig eller naeslen hell af de under Ebben nedliggende eller 

 paa Klippesiderne hsengende Fucusplanler, og den ses i Afstand som el 

 brunfarvel Baelle af forskellig Bredde langs Kyslen. Delle Samfund 

 forelrsekker Klippebund, dog kan det forekomme paa nogenlunde 

 fast Grusbund, hvllket navnlig finder Sled inderst i Fjordene. Paa 

 saadanne Sleder er Vegelationen fallig og Arlerne spredlvoksende, 

 faistede navnlig paa Smaaslene, der sidder nogenlunde fast i 

 Grusbunden. Paa Traevserk, f. Eks. Bropasle, findes ogsaa spredl- 

 voksende Fucusplanler. I det hele tagel stiller Fucus-Arterne den 

 Fordring til deres Underlag, at del er ubevsegeligt. Arlerne, som 

 alle oplraeder dominerende, er folgende: 



Fucus vesiculosus Fucus inflatus 



Ascophyllum nodosum Fucus serratus 



De Ire forste Arter er almindelige og vokser meget frodigl 

 langs Kyslerne, hvorirnod Fucus serratus kun er funden enkelle Sleder 

 i Syd- og Sydvest-Island ; i Hafnarfj6r5ur voksede den meget sel- 

 skabeligl, medens den var mere spredl voksende paa Veslmanna- 

 eyjar. 



Disse Arter danner rene Samlag hver for sig, og disse findes 

 i Reglen i en besteml Raekkefolge, saaledes at Fucus vesiculosus 

 vokser overst, Ascophyllum i Midlen og Fucus inflatus (og Fucus 

 serratus) nederst. Denne Rsekkefolge traeder navnlig lydeligl frem, 

 hvor Bunden er flad og jsevnt skraanende. Hvor Bunden derimod 

 er ujaevn, en Ur, er Bseltedelingen mindre regelmsessig, men kan 

 dog i Reglen ses. Del er dog ikke saaledes al forslaa, al Fore- 

 komslen allid er aldeles regelmsessig; man traeffer nemlig ret hyp- 

 pigt Arlerne indblandede mellem hverandre; navnlig synes Asco- 

 phyllum-Samlagel ikke at vsere saa sledbundet som de andre. Det 



