- 284 - 



Saedvanligvis danner Arten et rent Samlag, men undertiden 

 kan dog den og Ascophyllum vokse blandet mellem hinanden^). 

 Den er altid vanddaekket ved Hojvande, men synes at taale Tqv- 

 laegningen ved Lavvande godt. Oversiden af Levet torrer dog 

 betydelig ind, navnlig paa Klipper, der vender mod Solen, og i 

 Spidsen kan det da — hvad der ogsaa gselder Fucus inflatus — 

 b0jes opad eller endog vrides en lille Smule, dog aldrig neer saa 

 meget som hos Fucus spiralis. Lefter man en saadan Gren op, 

 ser man, at Undersiden er fugtig og det endogsaa paa en varm 

 Sommerdag. Under Ebben ligger Fucusplanterne ned paa Klippen 

 og den ene Plante ligger over den anden, eller den ene Gren af 

 L0vet dgekker den anden, og saaledes holdes der en Del Vand til- 

 bage mellem Planterne. 



Dette gselder natm'ligvis ogsaa de andre Fucus-Samlags Med- 

 lemmer. De Individer som haenger frit ned fra Klipperne, er mest 

 udsatte for at torres. 



Ascophyllum-Samlaget afviger ved sin lysebrune Farve fra de 

 andre Samlag og endvidere ved Forekomsten af Polysiplionia fasti- 

 giata, der vokser meget frodigt paa den i Syd- og Sydvest-Island ; 

 det er ofte ret ejendommeligt at se det lysegule Ascophyllum-Bselte 

 med de mange morkt rodbrune Polysiphoniapletter. 



Hvad Artens Forhold til Udsathed angaar, skal henvises til det oven- 

 for anforte og kun tilfojes, at den undertiden ogsaa kan Andes paa de 

 mest udsatte Steder, men ikke Isengere i det everste Baelte. Her 

 viger den Pladsen for Brsendingsformerne af Fucus inflatus (f. ex- 

 posifa, f. detidroides), der danner et smalt Baelte ved Samfundets 

 0vre Grsense. Ascophyllum optrseder da imellem dette og det 

 egentlige Fucus-inflatus-Beelte, der beholder sin ssedvanlige Plads. 

 Enkelte Steder paa de mest udsatte Pynter fmdes dog kun Fucus inflatus. 



Fucus-iuflatiis-Samlaget. Arten forholder sig overfor Udsathed 

 omvendt med Fucus vesiculosus og vokser frodigst ved udsatte 

 Kyster. Den forholder sig saaledes i Island paa samme Maade 

 som i Gronland (Rosenvinge 25) og paa Fseroerne (Borgesen 

 4). Arten er yderst varierende ved Island som andre Steder og 

 maa anses for at have en sserdeles god Evne til at lempe sig efter 

 varierende Livskaar, navnlig hvad Udsatheden angaar, Samlaget 

 kan efter Udsatheden deles i tre Baelter: Brsendingsbseltet, Bolge- 

 baeltet og det stille Bselte. 



^) Epifytvegetationen omtales senere. 



