— 287 — 



Lovgrenene forholdsvis lange, smalle og laederagtige, men hvor 

 B0lgebev9egelson er mere moderat, er L0vet som oftest bredere. 

 Vegetationen i dette Bselte er gaerne meget frodig og daekker Fjseren 

 fuldstsendig. Ofte er dog Vegetationens Forekomst pletvis fordelt 

 paa Grund af Kystens Overfladeform. Denne Forekomstmaade 

 tindes saaledes, hvor Kysten er en vild Ur sammensat af store 

 spredtstillede Klippeblokke, eller hvor det faste Bjgerg paa Grund 

 af Haverosionen har en hgnende ujaevn Overflade. Her dannes der 

 da et Bselte om hver Khppeblok, medens Lavningerne imellem dem 

 optages af semiHtorale eller sublitorale Vegetationer eller Udlobere 

 fra disse. 



Det stille Bselte er nederst, ofte paa Grsensen mellem den sub- 

 litorale og den litorale Vegetation, og danner undertiden smaa Vege- 

 tationsudl0bere nedenfor Grsensen. Her er Bevaegelsen mindst, og 

 L0vet er ogsaa i Reglen bredere. I dette Baelte findes de brede 

 Former, der baade kan optrsede med og uden Blaerer. Dette Bselte 

 er i Reglen svagt udviklet og ofte usammenhsengende. Sublitorale 

 Udlobere fra Fucus-Samfundet (d. e. fra Fucus-inflatus-Samlaget) 

 har jeg set ved HvammsfjorSur i Bugter, der er beskyttede mod 

 B0lgeslag, men hvor der var nogen Strombevsegelse ^). Paa lignende 

 Sted har jeg set Ascophyllum sublitoral. 



Fucus-serratns-Sainlaget var saerlig frodigt i Hafnarfj6r5ur paa 

 begge Sider af Fjorden noget udenfor Fjordbunden og befandt sig 

 nederst i Fucus-Samfundet. Paa Vestmannaeyjar var Arten spredt 

 voksende hist og her, dog fandtes den ikke paa de mest udsatte 

 Steder. Undertiden voksede den i vandfyldte Bassiner i Mellem- 

 fjseren paa udsat Kyst. 



Fucus-Samfundets Epifyter og indblaudede Arter. Der er, som 

 bekendt, en rigelig epifytisk Vegetation til Stede i Fucus-Samfundet, 

 ialtfald til Tider. Mange af Arterne vokser selskabeligt, og under- 

 tiden optraeder de i en saadan Maengde, at de har Indflydelse paa 

 Vegetationsprseget. Disse Arter kan inddeles i dem, som udeluk- 

 kende eller fortrinsvis vokser paa Fucaceerne, og dem, som ligesaa 

 ofte fmdes paa andet Substrat og saaledes maa regnes for tilfaeldige 

 Gsester. 



^J Denne Vegetation kunde ogsaa regnes til et Slags stille Baelte, som fore- 

 kommer i Fjferehullerne (med Fucus inflatus f. linearis), og hvorom der 

 tales senere. 



Artens Variation gaar fra den typiske Form til to Slags Dvsergformer: 

 smaa, staerkt byggede (Braendingsformen) og smaa svagt byggede (Pytformen). 



Botanisk Tidsskrift. 30. Bind. 19 



