— 295 — 



svag Belysning, voksede Enteromorpha intestinalis f. micrococca paa 

 Loftet, Ceramium acanthonotum voksede temmelig h0jt oppe paa 

 Veeggene, og Plumaria elegans ined Delesseria alata dannede et 

 Bselte langs Vaeggene laengere nede. 



En til Skyggesanifundet svarende Vegetation synes at findes i 

 Gr0nland, hvor Hildenbrandia rosea, Ralfsia clavata og Verrucaria 

 mucosa danner Undervegetation i Tangbaeltet og andre Steder 

 (Rosen vinge 25, p. 198 og 203). RJiodochorton Rothii og Sphace- 

 laria britannica synes ogsaa at vokse paa iignende Maade i Gron- 

 land (Rosen vinge 25, p. 205). 



Sanmienligner man med Faereerne, viser der sig nogen For- 

 skel. Vegetationen i Grotterne paa Fseroerne (B0rgesen 4, p. 739) 

 llgner dog i Hovedtrsekkene den islandske Skyggevegetation , og 

 sikkei-t traeffes der desuden en Iignende Vegetation i Klofter og 

 Spaltei- paa Fseroerne, men Arternes Optraeden er ikke den samme. 

 Paa F8er0erne synes saaledes Hildenbrandia -Samlaget at have 

 meget storre Udbredelse opad (B0rgesen 4, p. 711) og at fore- 

 komme paa belt lysaabne Steder. RJiodochorton Rothii synes at 

 forekomme paa Iignende Maade paa Faeroerne som paa Island 

 (B0rgesen 1. c. p. 718), dog er der den Forskel, at Arten gaar 

 h0jere paa Faer0erne og desuden hyppigt vokser i Ferskvand der. ^) 

 Sphacelaria britannica vokser paa Iignende Maade paa Faer0erne 

 (B0rgesen 5, p. 432). Ifolge Foslie (8, East-Finmarken) synes 

 en Iignende Skyggevegetation at forekomme i det nordlige Norge, 



Denne Vegetation er en naturlig Fortsaettelse opad af det 

 nedenfor omtalte semilitorale Polysiphonia urceolata-Samfund. 



cc. Fjaerehullerne. 



Hvor der er Klippekyst, fmdes der overalt Fordybninger af 

 varierende Storreise i Fjaeren. Disse kan deles i 2 Grupper: Fjaere- 

 huUer i 0vre Fjaere og Fjaerehuller i Nedre Fjaere. Plantevaeksten i 

 disse Fjaerehuller danner ikke en Vegetationsenhed og er hoved- 

 sagelig sammensat af spredte eller selskabeligt voksende Arter, der 

 tilh0rer de litorale og semilitorale Samfund; de behandles dog saer- 

 skilt for yderligere at karakterisere det Billede af Fjaeren, som er 

 givet i den foranstaaende Skildring. 



1) Da jeg kom til Faeroerne 1897 i Oktober, studsede jeo: i Begyndelseii over 

 Forekomsten af R. Rothii i Bajkke ved og over 0vre Flodmaerke; jeg var 

 ikke vant til at se det i Island. 



