- 304 — 



Jeg opkalder Samfundet efter Corallina, den dybeslgaaende af 

 Arterne, skont denne Art egentlig ikke spiller storre RoUe end 

 Gigartina. Disse to Arter forekommer saedvanligvis i et Bselte ved 

 nederste Ebbegrsense, som jeg i mine Dagboger altid bar kaldt 

 Gigartina-Corallinabseltet. Gigartina gaar dog h0jere op, paa udsat 

 Kyst belt op til Fucusbaeltet og ind i dette som Undervegetation, 

 men hvor Gigartina og Corallina m0des, er der som oftest et 

 blandet Baelte. Samfundet borer til ved Syd- og Sydvest-Island. 



Corallina-Saiulaget optrseder frodigst omkring selve Ebbegrsen- 

 sen. Arten vokser yderst selskabeligt og daekker belt Ssenk- 

 ninger i Fjseren, mere eller mindre fyldte med Vand. Samlaget 

 fmdes ved noget udsat og meget udsat Kyst, men forekommer 

 nsesten altid i beskyttede Ssenkninger, der omgives af bolgebrydende 

 Klipper; dog bar jeg set den, hvor Udsatbeden kun er af ringe 

 Grad, dsekke udvendige Klippesider nedenfor Ebbegraensen. Ved 

 Skrabning paa st0rre Dybder bar jeg kun faa Gauge faaet Coral- 

 Una op, f. Eks. ved Nordkysten i en Dybde af c. 14 M., hvor den 

 syntes at vaere rigelig tilstede. Man kan dog sikkert antage, at 

 dette Samlag er meget mere udbredt nedenfor Ebbegraensen end 

 Skrabningerne udviser, og under de storste Ebber kan man se, at 

 Gorallinavegetationen mange Steder dEekker Klipperne saa langt 

 ud, man kan ojne. 



Ved meget udsat Kyst bar jeg truffet Corallina selskabeligt 

 voksende i vandfyldte Saenkninger betydeligt b0jere oppe, under- 

 tiden i Hojde med Fucusbaeltets ovre Del. Her er den dog belt 

 hvidfarvet, undtagen den nederste Del af Lovet, og er 0jensynlig 

 kommen udenfor sit egentlige Omraade, Sporerne er med B0]ge- 

 slaget blevne bragt saa b0jt op fra det egentlige Corallina-bselte 

 og bar faestet sig i Saenkningerne. Den kan ogsaa trives ret godt 

 saa hojt oppe Efteraar og Vinter, baade fordi Belysningen er svag, 

 og fordi den med det urolige Vejr folgende forogede S0gang til- 

 dels udjaevner Forskellen i Hojden. Men Foraar og Sommer 

 ses det bedst, at den egentlig er kommen for b0jt op. Paa Faer- 

 0erne synes den efter B0rgesen's Skildring at gaa endnu h0Jere 

 op (4).' 



I Gorallina-Samlaget kan der findes rigelig Epifytvegetation, 

 baade smaa Alger, som Chantransia, og st0rre, som Monostroma 

 Grevillei, Spongomorpha vernalis, Acrosiphonia albescens og desuden 

 Leatbesia-Samlaget. Endvidere forekommer Ceramium rubrum, 

 Cystoclonium, Delesseria sinuosa og D. sanguinea og flere Rodalger 



