— 307 — 



thamnion circumscriptum. Begge disse Arter har ofte en ret be- 

 tydelig Udbredelse i Nedre Fjsere. Hildenbrandia-Samlaget, soni 

 omtales i 0vre Fjaere, forekommer ogsaa her. Lithothamnion Iceve 

 og Phymatholithon polymorphum findes ogsaa i Nedre Fjgere. Der- 

 til kommer Balfsia deusta, der mange Steder i Nedre Fjseres For- 

 dybninger dsekker Bunden pletvis og spiller en ikke uvsesentlig Rolle. 



c. Den sublitorale Samfundsklasse. 



Den sublitorale Vegetation deekker Havbunden fra Ebbegraensen 

 ned til en Dybde af 40—60 Meter og maaske endnu dybere. Den 

 t0rl8egges normalt ikke under Ebben; det kan dog ske, at de aller- 

 0verste, navnlig de smaa, Laminarier torlsegges under store Ebber, 

 men det maa regnes for Undtagelser. Det, som karakteriserer 

 Klassen, er navnlig dette Forhold, at Samfundene altid er vand- 

 dgekkede, Samfundene maa kaldes faa, men de fleste af dem har 

 en overordentlig stor horizontal Udbredelse, og Vegetationen er, 

 taget som Helhed, ensartet. Naar Belysningen undtages, maa Livs- 

 kaarene kaldes stabile, de er i alt Fald yderst lidt foranderlige i 

 Sammenligning med Livskaarene i Fjseren. I Fjseren maerkes Aars- 

 tidernes Veksel, men i Dybet er disse Forandringer under normale 

 Forhold meget smaa. Vegetationspraeget er derfor omtrent det 

 samme hele Aaret rundt. De storste Forandringer, der finder Sted, 

 er Laminariaceernes Bladskifte, der synes at finde Sted i Vinter- 

 maanederne; det er i alt Fald omtrent faerdigt i April Maaned i 

 Sydvest-Island. Enkelte Eksemplarer kan dog findes i Laminaskifte hen 

 paa Sommeren. Baade angaaende Laminaskifte og Arternes Frukti- 

 fikation er mine lagttagelser for faa og for spredte til, at man med 

 fuld Sikkerhed kan opgive, i hvilken Aarstid hver Arts Fruktiiikation 

 fortrinsvis falder. Jeg gaar derfor ikke nsermere ind paa dette Sporgs- 

 maal; muligvis vil der blive Lejlighed til senere at komme tilbage 

 til det igen. 



Efter hvad jeg hidtil har set, synes jeg ikke, der er Grund til 

 at dele den sublitorale Vegetation i flere Klasser. L0vformen er 

 rigtignok meget forskellig, men der er dog ikke sterre Forskellig- 

 heder tilstede indenfor denne Klasse end f. Eks. i den litorale og 

 semilitorale Klasse. Det kunde dog muligvis forsvares at dele den 

 sublitorale Klasse i to Underklasser, men en saadan Deling vilde al- 

 deles ikke falde sammen med^ den kendte Inddeling af Havbunden i en 

 sublitoral og en elitoral Del; jeg foretraekker da at holde Klassen udelt. 



