— 308 — 



1. Laminaria-Samfundet. 



Dette Samfund er sserlig knyttet til Stenbund og straekker sig 

 over store Arealer af Havbimden omtrent fra Ebbegrsensen og ned 

 til c. 30 M. Dybde. Det danner et Baelte omkring Landets Kyster 

 og varierer i Bredde efter Dybdeforholdene og Bundbeskaffenheden. 

 Dette Beelte er for det meste sanimenhsengende, dog kun forsaavidt 

 Bunden er heldig for dets Udvikling. Baade den 0vre og den nedre 

 Grsenselinie bar paa Grund af Bundbeskaffenheden ofte et uregel- 

 msessigt Leb, og der findes ofte Udlobere udfra den egentlige Vege- 

 tation. De Laminarier, som forekommer i de lavere liggende Fjeere- 

 huller, er at opfatte som Udlobere fra det nedenfor vgerende Lami- 

 naria-Samfund. Paa samme Maade dannes der Udlobere ud imod 

 Dybet, idet nogle af Samfundets Medlemmer er fundne indtil 40 M. 

 Dybde. Samfundet forekommer baade ved udsat, halvt udsat og 

 beskyttet Kyst. Det er sammensat af fleraarige Arter med som 

 oftest kraftigt udviklede Hapterer, en stsengeilignende Stipes og som 

 Fortsaettelse af den en Lamina eller en bladlignende Del, der op- 

 rindelig er udelt, men som hos nogle af Arterne senere deles ved 

 Laengdespalter i mange Flige paa Grund af Bevsegelse i Vandet. 

 Arterne er de st0rste af alle Algearter i de nordlige Have; de 

 vokser baade i rene Samlag og staerkt blandede mellem hverandre. 

 Samfundet kan lignes med en „Skov" paa Havets Bund; den er 

 snart ren, snart en Blandingsskov og bar sin Undervegetation og 

 sine „St8engel"-Epifyter og „Blad"-Epifyter. 



De forekommende Arter er Saccorhiza dermatodea, Laminaria- 

 Arter og Alaria-kriev \ jeg bensevner det Laminaria-Samfundet, da 

 Laminaria-Arterne er de dominerende. Det er paa samme Maade som 

 Fucus-Samfundet i Fjaeren sammensat af faa, meget selskabeligt vok- 

 sende Arter, og ligesom Fucus-Samfundet danner den storste Del af 

 Fjserens Plantemasse, danner Laminaria-Samfundet storste Delen 

 af Plantemassen nedenfor Ebbegraensen. Forsaavidt der er Forskel 

 paa, hvor dybt de forskellige Samlag gaar, bliver dette omtalt, 

 naar Samlagene skildres. 



Saccorhiza derraatodea-Samlaget. Denne Art har jeg hyppigst 

 fundet lige nedenfor Ebbegrsensen, hvor den da som oftest er 

 af Middelsterrelse og spredtvoksende. I vandfyldte Saenkninger i 

 Fjserens nederste Del, som, sk0nt de ligger ovenfor Ebbegrsensen, 

 biologisk set h0rer til det nedenfor liggende Omraade, er den 

 ofte meget selskabelig og danner rene Samlag. I st0rre Dybde 

 (22 — 28 M.) har jeg fundet den meget selskabeligt voksende inde i 



