— 310 — 



mest med L. saccharina, L. digitata eller Al. Pylaii, ofte paa milevide 

 Straekninger i Fjordene. Arten {Alaria esculenta) er en Del varie- 

 rende i lignende Retning som Laminaria saccharina og L. digitata. 

 Paa staerkt udsatte Steder forekommer paa lavt Vand en mere smal- 

 bladet Form med smalle, Isederagtige Sporophyller. Denne Form kan 

 ikke kaldes en Brsendingsform, som L. digitata f. stenophylla, men 

 Navn af en udsat Form kan den dog fortjene. En anden Form, der 

 er meget st0rre, baade hvad Bladlaengde og Bladbredde angaar, 

 optreeder paa dybere Vand (f. pimiata). Denne Alge er en af de 

 sterste, der fmdes ved Islands Kyster, og den kan undertiden op- 

 naa en Laengde af 6 — 8 Meter. Bladformen bar nogen Lighed med 

 Grundtvandsformen af Laminaria saccharina, Alariaens tykke Midt- 

 ribbe svarer da til Laminariens tykke Midtfelt. Begge Arters Blade 

 er saaledes godt egnede til at taale B0lgebev8egelsen. Det er da 

 ogsaa ret hyppigt at trseffe begge Arter sammenblandede i et bredt 

 Baelte langs Kysterne. Paa mange af de for Skibsfarten farlige 

 Blindskfer er Alaria esculenta Hovedarten og hyppigt enevoksende. 

 I Hvammsfj6r5ur i Sydvest-Island paa Steder, hvor der er stserk 

 Strom (Rostin), forefandtes en taet Vegetation af bredbladede Alaria 

 esculenta f. pinnata med meget lange Blade. 



Det er almindelig kendt, at Laminaen slides i Stykker af B0I- 

 gerne, og hyppigt ser man ogsaa, at de tynde Dele af Laminaen 

 ved Tvaerspalter er delte i mange Stykker, og ofte er der ikke andet 

 tilbage end selve Midtribben navnlig i Laminaens 0vre Del. Paa 

 den yderste Pynt mellem Seydisfj6r5ur og Lo5mundarfj6r5ur fandtes 

 der et frodigt Alarietum nedenfor Ebbegraensen, hovedsagelig be- 

 staaende af Alaria esculenta f. pinnata med Alaria Pylaii og Lam. 

 saccharina indblandet. Man lagde straks Maerke til, at de 0verste 

 Alarier var belt bladlose. Stilkene stod der belt overvoksede med 

 Ectocarpaceer. Stedet er rigtignok udsat, og det kan derfor godt 

 vaere, at Laminaerne er 0delagte ved B0lgeslaget, men det kan 

 ligesaa godt vaere, at Drivisen, som havde indfundet sig der ved 

 Kysterne nogen Tid, f0r end jeg kom til Stedet, baerer Skylden. 

 Paa dette Sted var nemlig ogsaa Fucusbaeltet ligesom skrabet af 

 Klipperne flere Steder, og det mener jeg er foraarsaget ved Drivisen. 



Laminaria sacchariua-Samlaget. Dette Samlag er meget frodigt 

 og optraeder omtrent rent paa milevide Straekninger langs Kysterne. 

 Det vokser paa Stenbund, dog ikke altid paa fast Klippebund. Det 

 findes nemlig ret hyppigt paa smaastenet Bund, hvor Planterne da 

 enten er fsestede til en enkelt Sten eller til flere Smaastene^ som 



