— 312 - 



aftagende Dybde paa udsatte Kyster og omtrent ved Ebbegrgensen 

 bar faaet et belt afvigende Prseg, der bestemmes ved den leeder- 

 agtige, langstilkede Form med smal og faaspaltet Lamina (f. steno- 

 phylla). Dette Prseg kunde naevnes Grundtvandsprseget paa udsat 

 Kyst eller maaske snarere Braendingsprseget, i Lighed med Brsen- 

 dingsformen af Fucus inflatus. Brsendingspraeget var meget smukt 

 og typisk udviklet paa Vestmannaeyjar; f. stenophjlla voksede her 

 meget selskabeligt og dannede et sammenbaengende Bselte, hvis 

 0vre Graense fandtes omtrent i Ebbegrgensen. Naar Belgerne under 

 Ebben ruUede tilbage, var det meget interessant at se, med bvilken 

 Lethed de Isederagtige, smalle, faaspaltede Laminaer bevaegedes 

 med Belgerne, og overalt, saa langt som Bolgen ruUede tilbage, 

 var Klippebmiden mellem Stenophylla-Individerne belt rodligfarvet 

 af den skorpeformede FhymatolitJwn i^olymorphum. Laminaria- 

 Planterne sad meget fast paa Klippen, hvilket 0Jensynligt var godt 

 kendt blandt Fiskerne; de bandt nemlig Baaden fast til en Lami- 

 naria, medens vi gik op paa Land. Stipes er laederagtig og boje- 

 lig, og Planterne laegger sig taet til Bunden, naar Bolgen gaar 

 tilbage. 



Jeg bar nok truffet f. stenophylla andre Steder, men dog ikke 

 i en saadan Maengde og knap saa typisk. Der gaelder her det 

 samme som med Fucus inflatus og Laminaria saccharina, at Va- 

 riationen synes at vaere afhasngig af den storre eller mindre Be- 

 vaegelse i Vandet, og det er ret byppigt, at man ved noget udsatte 

 Kyster traeffer et Laminaria-digitata-Samlag omtrent ved Ebbe- 

 graensen med et Praeg, der staar imellem Braendingspraeget og Dyb- 

 vandspraeget. 



Tager vi saa igen Dybvands-Samlaget med dets Praeg som Ud- 

 gangspunkt og bevaeger os indad til de beskyttede Kyster, ser vi 

 after, at Praeget forandres, men i en anden Retning. Stipes bliver 

 kortere, Bladet meget bredere og spaltes i faa, bredere Flige. Inde 

 i Fjordene, navnlig i Vest- og 0st-lsland, er Praeget belt forskelligt 

 fra Dybvandspraeget. Her findes Former med meget bred Lamina, 

 enten udelt eller delt i 2 eller faa meget brede Flige (f. cucullata). 

 Dybden er saedvanligst c. 4 — 20 M., enkelte Gauge dog storre. 

 Samlag med dette Praeg bar jeg fundet vel udviklet i 0st-lsland. 

 Paa ringe Dybde, hvor jeg kunde se Bunden, var Individerne ikke 

 egentlig taet stillede, men de laa paa Bunden, nogle belt fladt, 

 andre lidt skraatstillede med Hulfladen vendt opad mod Lyset. 

 Bunden var saaledes omtrent belt daekket af de brede Blade. 



