— 314 — 



0vrige Vgekst, fordi jo st0rre Planten bliver, desto staerkere bevgeges 

 den af B0lgerne. og desto sttierkere maa Skraastiverne blive, hvis 

 Planten ikke skal rykkes op fra Bunden. De yngste Skraastivere 

 er de Isengste og sidder yderst (0verst) i Rfekken. Det gselder 

 naturligvis ogsaa de andre Laminariaceer, at Hsefteredskaberne 

 vokser samtidig med, at Individet bliver st0ri'e, men det ses naesten 

 ingen Steder saa tydeligt som hos denne Art. 



L. hyperhorea forholder slg ved Island, i alt Fald ved Syd- og 

 Sydvest-Island, i Hovedtreekkene paa samme Maade som skildret 

 af B0rgesen fra F8er0erne (4, p. 755). 



Laminaria-Samfundets Samlag optrseder mange Steder i en 

 nogenlunde regelmaessig Rgekkef0lge fra Kysten udad mod Dybet. 

 Man traeffer saaledes ofte nsermest Kysten Laminaria saccharina 

 eller Alaria esculenta optraedende i forbausende Msengde i rene 

 eller blandede Samlag; der iidenfor traeffer man et Baslte Si[ Lami- 

 naria digitata og dybest Laminaria hyperhorea. Men Ordningen 

 er ikke altid saa regelmaessig, og paa mindre Dybder ser man 

 hyppigt, at Arterne optraeder selskabeligt paa smaa Arealer af 

 Bunden, og snart dominerer den ene Art, snart en anden. Arterne 

 kan ogsaa fmdes spredtvoksende mellem hverandre, navnlig paa 

 ringere Dybder. Samfundet bar et andet Praeg paa beskyttede 

 Steder end paa iidsatte, hvad der fremgaar af Skildringen af Sam- 

 lagene ovenfor. Paa beskyttede Steder er Stillevandspraeget her- 

 skende; hertil h0rer Saccorhiza dermatodea-Samlaget, Alaria Pylaii- 

 Samlaget, Laminaria faeroensis-Samlaget og Stillevands-Samlagene 

 af L. saccharina og L. digitata. Af meget udsatte Samlag er 

 egentlig kmi at anf0re Stenophylla-Samlaget (se under L. digitata). 

 Desuden viser der sig Forskel efter Dybden, og Samlagene optraeder 

 da med Grundtvandspraeg eller Dybvandspraeg (se ovenfor). 



Dette Samfund optraeder ved de naermeste Landes Kyster i 

 alle Hovedtraek paa samme Maade. Syd- og Sydvestlandets Sam- 

 fund bar stor Lighed med Faer0ernes, som flere Gauge berort, end- 

 videre saavel med Vest-Norges (Boye, 2, Hansteen, 12) som med 

 Finmarkens (Foslie, 8), derimod bar 0stlandets Samfund en be- 

 tydelig Lighed med Laminariavegetationen i Grenland (Rosen- 

 vinge, 25). 



Undervegetationeii. Der fmdes vistnok overalt en rigelig Under- 

 vegetation, navnlig dannet af Skorpealgernes Samfund som den 

 underste Etage, og forgrenede eller bladagtige Rodalger foruden 

 enkelte Brunalger som en 0vre Etage. Man maa antage her som 



