— 315 — 



i Fucus-Samfundet, at Undervegetationen egentlig ikke spiller nogen 

 Rolle for Overvegetationen, medens denne derimod yder Under- 

 vegetationen Beskyttelse, i Fucus-Samfundet mod for staerkt Lys og 

 Udtorring, og i Laminaria-Samfundet mod for staerk B0lgebev8egelse. 

 Vel er det muligt, at den Lysdaempning, der fremkaldes ved Lami- 

 nariace-Bladene, er heldig for Undervegetationen i ringe Dybde, 

 men det kan ikke antages at have almindelig Gyldighed, da de 

 samme Arter, som danner Undervegetationen, ogsaa forekommer 

 udenfor Laminarlabunden og synes at trives lige godt, skont Livs- 

 kaarene for0vrigt synes at vsere de samme. Derimod kan Belge- 

 daempningen vgere heldig for Undervegetationen, navnlig paa lavere 

 Vand. Man kan flere Steder have Lejlighed til under store Ebber 

 at se, hvorledes Laminariabladene dsemper Bolgebevaegelsen, naar 

 denne da ikke er altfor staerk, f. Eks. naermer sig Braending. Nede 

 i Dybet vil Laminariabladene altid daempe Bevasgelsen. 



Paa grundt Vand, navnlig hvor man kan se Bunden, er det 

 let at se Undervegetationen, men paa dybere Vand er man henvist 

 til de Pr0ver, som bringes op med Skraben. 



Undervegetationen deler sig ikke efter Overvegetationens for- 

 skellige Samlag, men synes at have den samme Karakter overalt, 

 hvor den er iagttaget. I Syd-Island (Vestmannaeyjar og Eyrar- 

 bakki) optraeder Phymatolithon polymorphiim i stor Maengde og 

 daekker Bunden belt paa store Straekninger som Undervegetation 

 naermest Kysten. I Nord- og 0st-lsland traf jeg flere Steder en 

 frodig Undervegetation dannet a( LitJtothanniion Iceve, circumscriptum 

 og glaciale. Af disse Arter syntes navnlig den forstnaevnte at have 

 megen Udbredelse baade paa Alaria- og Laminariabund. I 0st- 

 Island var desuden Lithothamnion flavescens og foecundmn hyppige 

 paa Laminariabund ligesom Clathromorphmn compactum. Sammen 

 med disse Arter forekommer Peyssonellia Rosenvingii, CruoHa arc- 

 tica, Lithoderma o. fl., ligesom i Skorpealge-Samfundet. 



Den anden 0vre Etage, hvortil ogsaa indblandede Arter knytter 

 sig, er meget forskellig efter Dybden. I Laminariabaeltets 0vre Del 

 kan saaledes forskellige semilitorale Arter traeffes, foruden en Del 

 af de mere dybtgaaende Arter. En Del af de Arter, der vokser 

 paa Laminariastilkene, kan ogsaa traeffes paa Bunden imellem La- 

 minarierne, Det drejer sig her egentlig om flere Samfund; den 

 underste Etage er, som nsevnt, Skorpealge-Samfundet, den anden 

 Etage dannes 0verst af semilitorale Samfund, som der m0des med 

 de mere dybtgaaende Samfund, der hovedsagelig er Rodalgesam- 



