— 317 — 



Monostroma undulatura Ulvella fucicola 



Ulothrix flacca Urospora Wormskioldii 



Ulva Lactuca i alt 51 Arter. 



Desuden bor Svampen Dothidella Laminarice naevnes; den er 

 en meget almindelig Endofyt i Stipes af forskellige Laminariaceer. 



Mange af disse Arter vokser meget selskabeligt og daekker ofte 

 Stilkene belt eller balvt. Ved Reykjavik er det saaledes hyppigt 

 om Foraaret at trseffe Laminaria hyperhorea paa lavt Vand (4 — 10 M.) 

 med Stipes belt overvokset af Rhodochorton Rothii, Antithamnion 

 floccosum eller Polysiphonia urceolata, bver paa sin Stilk eller ogsaa 

 indblandede mellem bverandre. Petrocelis og Rhododermis optrseder 

 ogsaa i stor Maengde og disekker nsesten bele Stilke. Paa Vest- 

 mannaeyjar og Eyrarbakki var det ogsaa temmelig almindeligt at 

 trseffe Laminaria hyperboreaSiWke belt overvoksede af Dermato- 

 lithon macrocavpum. I Nordlandet dsekker Lithophyllum Crouani 

 ogsaa undertiden Stipes af L. hyperhorea i bele dens Lsengde. 

 Mange af de ovrige Arter kan ogsaa forekomme rigeligt, men som 

 oftest er Stilkenes Vegetation blandet, og skorpeformede Arter 

 vokser Side om Side med forgrenede og bladagtige Arter. 



Epifytvegetationen synes at vsere frodigst og rigest paa Arter 

 paa de mindre Dybder, bvor de semilitorale Samfund modes med 

 de dyberegaaende, og foruden Rodalger, som altid bar Overvsegten, 

 fmdes da baade brune og gr0nne Arter. Paa storre Dybde er 

 Arterne faa og naesten udelukkende Rodalger. Der synes alminde- 

 ligt at geelde den Regel, at de mere dybtgaaende Arter fmdes paa 

 Haptererne eller den nederste Del af Stipes, medens de mere lys- 

 sogende Arter fmdes paa Stilkens ovre Del; dog er Gronalgerne 

 aldeles ikke altid 0verst. I den ovre Del af Laminariabaeltet traef- 

 fer man saaledes byppigt Euthora, Rhodophyllis, Odonthalia o. fl. 

 mellem Haptererne, men i den lavere Del af Baeltet kan de fmdes 

 naesten overalt paa Stilken, navnlig Euthora. Dette stemmer over- 

 ens med Bertb old's lagttagelse af Epifyternes Raekkefolge paa 

 Cystosira i Middelbavet og Bergesen's af Epifyternes Ordning 

 paa Laminaria hyperhorea paa Faeroerne. 



Vegetationen paa Stilkene af L. hyperhorea er overordentlig 

 frodig i Syd- og Sydvest-Island og betydelig baade i Nordvest- og 

 Nord-Island, men i 0st-lsland var den fattig. 



Paa Laminariacebladene traeffes der ogsaa byppigt Epifyter, 

 navnlig i Laminariabaeltets ovre Del. Her er Brunalgerne i over- 



