— 318 — 



vejende Maengde, medens der kim findes faa Red- og Gronalger. 

 Folgende Arter er almindelige eller forekommer meget selskabeligt: 



Chantransia Alariae Myrionema Corunnse 



Rhodochorton membranaceum Phaeostroma pustulosum 



R. penicilliformis Pylaiella litoralis 



Ascocyclus islandicus Streblonema Stilophorge 



Ectocarpus tomentosoides Acrosiphonia incurva 



Litosiphon filiformis Ulothrix flacca 



Desuden trseffes alle de 0vrige Ectocarpus-Arter, som findes 

 paa Stilkene, Af de nsevnte Arter er der navnlig tre, der vokser 

 meget selskabeligt: Chantrmisia Alarice daekker hele Bladet af 

 Alaria esculenta fra 0verst til nederst; Ectocarpus to?nentosoides 

 vokser ogsaa meget selskabeligt paa Bladene af Laminaria hyper- 

 borea og digitata^ som den ofte dsekker belt eller balvt i Foraars- 

 tiden. Litosiphon filiformis dsekker ofte store Partier af Laminaen 

 af L. saccharina, ogsaa i Foraarstiden, 



Som Endofyter i Laminariablade vokser desuden Myrioyiema 

 Laminarice og Streblonema cecidioides. 



Der findes saaledes mindst 62 Havalgearter paa eller i Lami- 

 nariaceerne eller omtrent 59 ''/o af de Algearter (114), som vokser 

 nedenfor Ebbegraensen. 



Ved andre Kyster, f. Eks, paa Faereerne (Bergesen 3 og 4) 

 og i Norge (Boye 2), optraeder lignende Epifytvegetation i Lami- 

 naria-Samfundet. 



2. Desmarestia-Samfundet. 



Desmarestia aculeata er meget almindelig baade spredt og sel- 

 skabeligt voksende, og den bar en stor Udbredelse i vertikal Rei- 

 ning, idet den er funden i en Dybde fra c. 4 M. til c. 60 M. (i 0st- 

 Island). Den synes at vokse frodigst fra 6 — 30 M. og optraeder 

 hyppigt i Samlag af ringe Udstraskning i denne Dybde. Del er kmi 

 sjaeldent, at man traeffer dette Samfund eneherskende paa Bunden, 

 og da kun i smaa Pletter. Del traeffes hyppigst indblandet i andre 

 Samfund; det er saaledes meget hyppigt ved Skrabning paa Lami- 

 nariabund at faa Desmarestia aculeata op, og den er naesten lige- 

 saa hyppigt indblandet i de dybere gaaende Samfund. Inde mellem 

 Laminarierne vokser den ofte, hvor der er Aabninger i Laminaria- 

 vegetationen, og den er meget hyppig paa sandet eller smaastenet 

 Bund udenfor Laminariabaeltet, i alt Fald i ringe Dybder. I selve 



