— 321 — 



og vertikal Retning, og det er muligU at det netop er Medlemmer 

 af dette Sanifund, vi kan vente at finde i Nserheden af den absolute 

 Dybdegreense for Algevaekst. Samfimdet er allerede omtalt som Under- 

 vegetation i Laminaria-Samfundet ; det findes ogsaa som Under- 

 vegetation i dyberegaaende Sam fund og strsekker sig saaledes fra 

 de store Dybder, dels som dominerende paa Bunden, dels som 

 Undervegetation, belt op til Ebbegrsensen. De semilitorale og lito- 

 rale Skorpealge-Samlag b0r ogsaa opfattes som en Del af dette 

 Samfund, skent de af praktiske Grunde er behandlede tidligere, 

 Samfundet er rent. d. v. s. kun sammensat af Skorpealger; thi 

 spredtvoksende Hodalger eller andre, som findes paa Skorpealge- 

 substrat, h0rer ikke Samfundet til; de bar hjenime i andre Sam- 

 fund og er maaske undertiden i Gang med at danne en Overvege- 

 tation; undertiden kan de veere Individer, der bar „forvildet" sig 

 udenfor deres Samfunds egentlige Omraade, 



Samfundet deles i forskellige Samlag, eftersom den ene eller 

 den anden Art dominerer paa betydelige Strsekninger. I Syd-Island 

 findes saaledes et meget udbredt og typisk Phymatolithou-polymor- 

 phiim-Samlag, og Lithothamnion Lenormcmdi er ret selskabelig ved 

 Reykjavik. L. Iceve og L. circumscriptum danner ogsaa Samlag 

 flere Steder. Clathromorphum compactum bar ogsaa betydelig lokal 

 Udbredelse. LitJiothamnion flavescens og L. foecundum er mere 

 spredtvoksende efter Skrabningerne at domme, derimod optraeder 

 L. glaciale ofte rigelig. Det er ellers meget almindeligt, at Litho- 

 thamnion-Arierne vokser indblandede mellem bverandre og under- 

 tiden paa binanden. De skorpeforniede Kalkalger danner st0rste 

 Delen af dette Samfund ved Island. De 0vrige skorpeforniede Arter 

 som Peyssonellia, Cruoria arctica, Lithoderma fatiscens forekommer 

 mere spredt, dog danner den sidstnsevnte Art Samlag paa lavt 

 Vand belt op til Ebbegraensen. Disse Arter er dog sikkert nok 

 meget mere almindelige paa Havets Bund, end Skrabningerne viser. 

 Man kan ogsaa gaa ud fra, at Petrocelis Hennedyi og Rliododermis 

 parasitica findes paa Stenbund paa dybere Vand, da de er saa al- 

 mindelige paa Laniinaria-ht/perborea-Sii\kene i betydelige Dybder. 

 Paa ringe Dybde forekommer baade Hildenhrandia og Petrocelis 

 paa Stenbund, foruden Balfsia ovata. 



En lignende Vegetation forekommer ved Gr0nland (Rosen- 

 vinge 25, p. 223) og andre Steder i Isbavet (Kjellman 17j, men 

 begge Steder afviger den ved Lithoderma fatiscens-Sa.m\a.geis store 

 Udbredelse og Frodigbed. Paa Faeroerne (Borgesen 4) synes 



21* 



