Forholdene at vaere noget lignende i alt Fald som i Syd- og Syd- 

 vest-Island, dog synes Lithoderma fatiscens at optrsede mere spar- 

 somt der end ved Island. 



5. Lithothamnion-Samfundet. 



Til dette Samfund regner jeg kun de stserkt forgrenede Arter, 

 Lithothamnion Ungeri ogL.tophifonne, da disse Arter ved deres karak- 

 teristiske og meget selskabelige Vsekst afviger fra andre Kalkalgevegeta- 

 tioner. Disse Alger findes hyppigt inde i Fjordene i en Dybde af om- 

 trent 12 — 25 M. i en saadan Maengde, at man neesten kunde tale om 

 unders0iske Kalkalgerev. Inde i Arnarfjor5m' i Naerheden af Bildu- 

 dalur var der f. Eks. saa frodig Vegetation af L. Ungeri, at Skrabe- 

 posen fyldtes den ene Gang efter den anden, og der fandtes ikke 

 andet i den end denne ene Art. I flere af Smaafjordene fra Isa- 

 fjarSardjup bar Adjunkt B. Saemundsson ogsaa truffet en lignende 

 Litbothamnionvegetation, og da der desuden foreligger Eksemplarer 

 fra flere andre Fjorde i Nordvest-Island, synes dette Samfmid at 

 vaere frodigt og almindeligt udbredt i denne Del af Landet. I Nord- 

 Island, i Eyjafjor5ur, forekom der ogsaa lignende Vegetation i stor 

 Msengde, bovedsagelig sammensat af L. tophiforme. I flere af 0st- 

 Islands Fjorde bar jeg ogsaa bemserket en lignende Vegetation, dog 

 ikke saa frodig. I Sydvest-Island , i Hvalfjor5ur, bar H0rring 

 samlet L. tophiforme, og Ssemundsson fandt den ogsaa der, 

 ojensynligt meget selskabeligt voksende. 



Der optraeder ikke mange Epifyter i dette Samfund, dog bor 

 nsevnes i Nord- og 0st-ls]and Turnerella Pennyi; derimod fore- 

 kommer der saedvanligvis Dyr i Maengde, navnlig Ophiurer, mindre 

 MoUnsker og Snegle, der overall stikker frem mellem Litbotbamnion- 

 Grenene. 



Naar man skraber paa en saadan Bmid, faar man ret byppigt 

 op temmelig store Stykker, der bsenger sammen, mest dog derved, 

 at de mange Grene er indfiltrede mellem bverandre. Det er ogsaa 

 byppigt, at man faar op ret store kugleformede Stykker, som under- 

 tiden er bule, men ofte fyldte af indfiltrede forholdsvis tykke Grene. 

 De bule maa antages at bave vokset udenpaa et eller andet Sub- 

 strat, som er forsvundet; de andre derimod er sammensatte af 

 radisert stillede Grensystemer. Denne jEgagropilaform er alminde- 

 lig kendt. Rosenvinge omtaler den fra Grenland og formoder, 

 at den ligger l0s paa Bunden, en alsidig Belysning maatte da frem- 

 komme ved, at de ruUede rundt f. Eks. ved Bundstrommens Ind- 



