— 348 — 



interessanteste Del lieraf er iibetinget Hindsholm, der saertegnes 

 af de talrige NNV til SS0 l0bende Bakkedrag, der hist og her til- 

 spidses til iojnefaldende Toppe, af hvilke de hojeste er Smuttebjerg 

 i Dalby Sogn og Maale Banke i Viby Sogn, begge omtrent 36 m. 

 over Havet. Men de mange Hojder kulminerer dog Vest for Kerte- 

 minde i Loddenhoj eller Munkebo Bakke paa Tangen mellem 

 Odense og Kerteminde Fjord. Den stiger til en Hojde af 58 m. 

 Da Morgeneleret er fremherskende , er Dalstrogene gennemgaaende 

 meget frugtbare ; og ved naturlig Torlsegning (0ksnehaven ved 

 Brockdorff ) saavel som ved kunstig Udtorring (Torup Strand o. fl.) 

 er i Tidens L0b ret betydelige Landstrsekninger indvundne fra 

 Havet og danner nu vsesentligst Strandenge. Jorder af ringere Be- 

 skaffenhed findes dog ogsaa ikke faa Steder paa Hindsholm og paa 

 Tangen mellem de nsevnte Fjorde; mest udpraeget kendes det om- 

 kring Loddenh0j, paa den lille Halvo „Skoven" og paa Fynshoved, 

 hvor det er Moreenegrus og Morsenesand, der dominerer, enkelte 

 Steder isprsengt endog meget store Sten, der tit er til Hinder for 

 en rationel Dyrkning af Markerne. Jo Isenger man kommer mod 

 Nord, des ejendommeligere fremtrseder Landskabet, indtil det ude 

 paa Fynshoved er saa karakteristisk udpraeget som intet andet 

 fynsk. Hele den nordlige Del af Halvgen er en nogen, bleestvild 

 Egn med Lyngpletter, Mosedrag, klitlignende Dannelser og h0je gule 

 Strandklinter, blandt hvilke Sappesborgs ses viden om. En 

 Uendelighed af S0fugle (mest Maager) flyver om herude. I Foraars- 

 tiden ruger de i tsette Kolonier i Strandkrattene paa Mejlo, Bog0 

 og Vejl0, Overalt er der en sjselden smuk Udsigt, navnlig fra 

 „B8esbanke", hvorfra man ser Samso, Sjaelland, ^belo o. fl. kendte 

 Pmikter. Den h0je Klint paa Nordvestsiden naar 12,5 m., og staar 

 man ved dens Fod, ser man tydeligt, at Morsenesandet er aflejret 

 ovenpaa det gule Glacialler, der her trseder blottet frem. Fyns- 

 hoveds h0Jeste Pmikt er 25 m. Neden for de hoje Brinker stra^k- 

 ker sig en snart stor-, snart smaastenet Strand og Belter af lyst 

 Kvartssand. Ejendommeligt Strandkrat forekommer paa den hojt- 

 liggende Mejlo og andre Smaa0er. Storre ferske Vande fmdes 

 ikke paa Hindsholm saa lidt som st0rre Skove. Skovene optrseder 

 navnlig mod Syd0st ved Hverringe og er fortrinsvis L0vskove. Saa- 

 danne fmdes ogsaa Syd for Kerteminde ved Lundsgaard, og Vest 

 for ved Ulriksholm og 0stergaard. 



Den lange, smalle Halv0 og mest dens nordlige Del har et 

 stserkt blsesende 0klima, og den megen Vind har selvfolgelig en 



