— 350 — 



svinger uden om Kraemmerkrogen , saml den 1 Kilometer lange 

 Kattebjerg Aas. Fuldt saa ejendommelige er Aasene ved 

 GrindJ0se og Esterb0lle, i Forbindelse med hvilke man kan 

 ngevne de mindre ved Revldrup, Sandager og Guldbjerg. 

 Eftergaar man disse Aase, ses det let, at de bestaar af Grus og 

 Sandlag. Bakkepartier findes ogsaa ved Harndrup og flere Steder 

 i Haarslev Sogn, hvor bl. a. Hjortebjerg og Lundsbjerg med 

 deres fluvioglaciale Moraenelag og et Daekke af Grus og Sand frem- 

 byder adskillig Interesse. Endnu maa nsevnes de store Bakke- 

 strsekninger paa Sydgraensen: i Vissenbjerg, Vigerslev, Vsevlinge og 

 Korup-Ubberud Sogne, samt Grusbankerne ved Naesby, Nislev og 

 Holemark. Ogsaa alluviale Dannelser traeffes mange Steder, navnlig 

 Strandvolde som ved Skaastrup, Fogense o. mg. fl. Steder, og be- 

 tydelige fra Havet indvundne Arealer. Sserlig i Begyndelsen af 

 forrige Aarhundrede foretoges der omfattende Inddsemningsarbejder, 

 som i h0J Grad bar sendret Kysternes oprindelige Udseende, Dette 

 er Tilfaeldet, som alt naevnt, paa Hindsholm, og desuden ved Bo- 

 gense, Gyldensten, Einsidelsborg, Hofmansgave og navnlig 0strup- 

 gaard, hvis hejtfortjente Besidder, davasrende Kancelliraad E. M0I- 

 ler, i det 19de Aarhundredes Begyndelse, blev Foregangsmand paa 

 dette Omraade. Alene Inddaemningen af Egense Fjord 1818 beri- 

 gede 0strupgaard med ca. 1100 Tdr. Land. Enkelte Strsekninger 

 skylder, som vi bar hort, navnlig Blaagronalgerne deres Tilblivelse. 

 En saadan Algedynddannelse foregaar endnu stadig f. Eks. i den 

 Del af Inddeemningen, der er S0. 



En Del ikke belt ubetydelige Vandlob gennemlober de nord- 

 fynske Egne, saaledes Odense Aa, Stavis Aa, Lunde Aa, Ringe Aa, 

 Storaa 0. fl. S0erne derimod er ikke mange. De storste er Langes0 

 og Dallund Soer. I Udkanten mod Syd er der store og smukke 

 Skove, baade L0V- og Naaleskove, isaer ved Langeso og Erholm. 

 Skove af ringere Udstrsekning fmdes ved Margaard, Rugaard, Elved- 

 gaard og Keersgaard. Et segte jydsk Landskab m0der os paa Halvoen 

 Hals i Odense Fjord. Her bar vi en typisk Callunahede, typisk 

 lige fra de ispraengte Pletter af Erica og Juniperus til Hugormene, 

 der hvisler en om F0dderne, naar man gaar derude, Sandsynligvis 

 bar vi ber en af Lyngen erobret gammel Tundramark, der bar 

 haft en storre Udstraekning, bvad Einsidelsborg Storskovmose og 

 Halv0en „Skoven" paa Hindsbolm med en ganske tilsvarende 

 Vegetation synes at stadfaeste. Nordfyns sydlige Del bar et staerkt 

 kuperet Terrain. Langes0-Egnen er Idyllens Type, isaer Partiet 



