— 355 — 



og Enge, men naesten udelukkende i Skove. Herminium monorchis, 

 der i sin Tid med sit lange gulgrenne Aks dannede den fineste 

 Indfatning om de h0Jere og ofte iialmindelig kraftige OrcAe's-Arter, 

 er i de sidste 5 — 6 Aar nsesten lielt forsvundet, og det samme 

 ggelder Epipactis palustris. Om Grunden muligt kan vgere den, at 

 en stor Del af „Enghaven" nu benyttes som Fselled for en Msengde 

 l0sgaaende Ungkvaeg og Heste, skal jeg ikke kunne sige. 



Langs Aalobene er der mange Steder ejendommelige Skov- 

 klofter med h0je Skrsenter og en fra det 0vrige Terrain afvigende 

 Flora. Men intet Steds er Aadalene saa karakteristiske som om- 

 kring Stavis A a, isaer paa dens L0b gennem Langes0-Egnen og 

 enkelte andre af de neermeste Landskaber. Kommende fra Vissen- 

 bjerg Sogn, Andebolle Mose, l0ber den gennem en Del af Vaev- 

 linge Sogn, udvidende sig ved den gamle Kongsgaard Rugaard 

 til en hel lille So, der navnlig lige bag ved Ladegaarden bar en rig 

 Vegetation af Potamogeton. Den lober derefter gennem dybe Slugter 

 forbi og til Dels gennem Folehaveskoven, omrandet af Lysimachia 

 vulgaris og nummularia, Carex gracilis, Glyceria aquatica m. m. 

 Myrrhis odorata vokser i Maengde flere Steder langs Bredden paa 

 hele dens Lob : Equisetum silvaticum optreeder i tallose tsette Bevoks- 

 ninger her og senere i Morudskov. I Folehaven tset ved Aaen findes 

 i B0geskoven de storste og smukkeste Eksemplarer af Neottia nidus 

 avis, jeg bar set. Carex reniota og stellulata findes i alle fugtige 

 Lavninger her, og paa hele Strsekningen fra Rugaard til Trostrup- 

 Korup, ca. 12 Km., pranger vaeldige Eksemplarer af Angelica sil- 

 vestris, som oftest med fmt rosenrode Kroner, et Par Steder aflost 

 af Archangelica sativa. Sium latifolium savnes ikke noget Sted, 

 hvorimod Berula angustifolia ikke forekommer overalt. I Morudskov^ 

 under Langeso, lober Aaen mellem hoje Skrsenter. Trseerne staar 

 her saa taet, at store Partier af Aadalen ligger i et stadigt Tus- 

 morke. Ikke des mindre fattes der ingenlunde Vegetation. I dette 

 morke Afsnit af blandet Boge- og Naaleskov bar vi f. Eks. Strutho- 

 pteris ved Bredderne o^ Aspidium pliegopteris paa Skrsenterne, hvori- 

 mod Ltjcopodium clavatum synes at aftage i Forhold til Lysmseng- 

 dens ringere Tilstedevserelse. 



Klimatiske Forskelligheder spiller ikke i en Landsdel 

 af Nordfyns Storrelse nogen Rolle af Betydning, Saavel Nedboren 

 som Varmefordelingen er nogenlunde ens overalt, og Forskellen i 

 Varmemsengden derfor forsvindende. Kun enkelte Fanerofyter kan 

 paa aabne, staerkt udsatte Steder lide en Del af Vinterfrosten, medens 



