— 376 — 



Egnen traeffes saa talrigt Phallus impudicus, Amanita muscaria, 

 jyhalloides, porphyria og ruhescens. I Traeerne findes ogsaa Usnea 

 barhata^ der ellers ikke er almindelig her. 



2, Bederslev Daleskov. Her forekommer Arter fra forskellige 

 Samfund i ret broget Blanding, navnlig fordi Jordbunden er tem- 

 melig forskellig, hist og her ret kalkholdig. Mange Steder er Mo- 

 raenesandet fremherskende , enkelte Steder Muld og andre Steder 

 Mor. Karakterplanterne er Aira flexuosa og caespitosa, Festuca 

 ovina og rubra, Arter af Hylocoynium og Polytrichum^ og i disse 

 Omgivclser trseffes Filipendula hexapetala, Campanula glomerata og 

 Scabiosa colmnbaria, Carex arenaria, Pulsatilla pratensis (kun paa 

 aabne Steder, Skovvejene), Geranium sanguineum, Astragalus dani- 

 cus, Sarothamnus scoparius, Ornlthopus perpusillus^ Arnica motitana, 

 Pirola minor, Bamischia secunda, Moneses tmifiora, Trifolium alpe- 

 stre, Orchis sambucinus og ustidatus samt Botrijchium lunaria paa 

 Skovvejene. Men da Naaletrseerne allerede nu slutter saa teet paa 

 flere Steder, at naesten alt Lys lukkes ude fra Skovbunden, er det 

 tvivlsomt, om alle de nsevnte Arter i Laengden vil kunne holde sig. 

 Trifolium alpestre og de to Orc/i^s-Arter bar jeg forgaeves sogt i 

 1909. Men kominer der ved Gennemhugning en Lysning, vil de 

 muligt atter indfmde sig. 



3. Grauskov ved (jyldeusten. Aira-Association, men i 

 Vaaren Oxalis-Facies. Foruden Karakterplanterne er folgende 

 ret almindeligt forekommende : Anemone nemorosa, Viola silvatica, 

 canina og tricolor^ Pirola minor, Aspidium filix mas, Galium apa- 

 rine, Lamium galeobdolon, Anthriscus silvestris , Aethusa cynapium , 

 Lactuca muralis, Stachys silvaticus, Solatium dulcamara, flere af 

 de nsevnte Musci, Mercurialis perennis, Stellaria media, Mala- 

 fhiuni aquaticum, Melandrium rubruni, Pulmonaria officinalis; 

 blandt sjaeldnere kan anf0res: Aspidium dryopteris, Lathyrus mon- 

 tanus og Silvester, Trientalis europaea. 



b. Bogeskovens Planter. Nasppe nogen anden Jordbund 

 bar saa konstante Karakterplanter som Bogeskovens. Bunden kan 

 vaere enten Muld eller Mor. Selvf0lgelig spiller Lys- og Fugtig- 

 hedsforhold en ikke ringe Rolle, hvad saftrlig kan iagttages i de 

 meget store Skovstraekninger som f. Eks. ved Langeso. ' Her nogle 

 M u 1 d b u n d s t y p e r : 



1. Laugese Dyrehave omkring Kapellet. Jeg har her foretaget 

 talrige Formations-Unders0gelser efter den af Docent Raunkiaer 

 angivne Metode (Botan. Tidsskr. 30. Bd., S. 26 og folg.). Pladshensyn 



