— 460 - 



mod Vestenvinden og beskinnet af Solen groede her som i et Drivhus en 

 stor Mangfoldighed af Blomsterplanter, som man ellers aldrig finder saa 

 langt mod Nord og Vest i Jylland ; dominerende var Astragalus glynjphyl- 

 lus , Potentilla reptans , Lathyrus Silvester og Origanum vulgare i store 

 og Lialmindelig veludviklede Eksemplarer, Linaria vulgaris stod rigt- 

 blomstrende i store Grupper, Filipendula hexapetala, Tanacetum, Hera- 

 cleum, Pimpinella Saxifraga, Daucus carota, Torilis anthriscus, Centaurea 

 Jacea og Scahiosa, Cirsium lanceolatum , arvense og acaule , Leontodon 

 autumnalis, Achillea millefolium^ Campanula persicifolia, Chrysanthemum 

 leucanthemum , Agrimonia eupatoria og odorata , Verhascum nigrum og 

 mange andre store og rigtblomstrende Urter kaempede om Pladsen og gav 

 hele Skrsenten et smukt og broget Udseende , hist og her fandtes smaa 

 Krat af Bosa villosa, glauca, pimpinellifolia og canina, Crataegus, Cytisus, 

 Fraxinus, Quercus og Acer pseudoplatanus , og derunder kunde findes 

 Viola canina og hirta, Primula elatior, Plantago major, media, lanceo- 

 lata og maritima , Trifolinm striatum, Tussilago, Hieracium pilo- 

 sella , auricula og umbellatum, Jasione , Succisa , Linum catharticiim, 

 Erythraea Centaurium , Campanula rotundifolia , Equisetum arvense, 

 Cynosurus cristatus , Briza media, Avena pratensis , Bhleum pratense, 

 Dactylis glomerata og hist og her lidt Lyng ; paa Strandbredden stod 

 Silene venosa , Botentilla anserina , Statice armerxa , Carex arenaria, 

 Atriplex littoralis, Honckenya peploides, Trifolium arvense og fragiferum, 

 Psamma , Elymus , Triticum junceum X repens og Smaakrat af Hippo- 

 phaes. 



Det hvide Moler, der er saa let, at det kan svomme paa Vandet, de 

 talrige og stserkt foldede Lag af vulkansk Aske, Cementstensbollerne og 

 isser den herhge Udsigt over Liv0 Bredning tiltrak sig ogsaa Deltagernes 

 Opmaerksomhed , vi havde heldigvis sagkyndige Maend med , der paa 

 Stedet kunde fortaelle os om alle de sjseldne og ejendommeHge geologiske 

 Fsenomener, sem Feggekht er saa beramt for. 



Af Svampe noteredes paa Feggekht : Tilletia controversa Kiihn paa 

 Triticum repens, Tilletia decipiens (Pers.) paa Agrostis vulgaris, Enty- 

 loma ambiens (Karst.) paa Avena pratensis, Urocystis Filipendulae (Tul.) 

 Fuck, og Triphragmium Filipendulae Lasch. paa Filipendula hexapetala, 

 Puccinia Violae (Schum.) paa Viola hirta, Microsphaera Astragali (D. G.) 

 og Septoria Astragali Desm. paa Astragalus og Leptostroma lineare Lev. 

 paa torre Sta^ngler af Tanacetum. 



Omtrent KL 4 forlod vi Mors og blev fgergede over til Vestsiden 

 af Feggesund i en lille JoUe, der knap nok kunde rumme os alle 11 

 med vore store Kasser. Der ovre i Thyland var Terraenet fladt og 

 temmelig ede, man mserkede tydeligt, at Vesterhavet var nser, vi besogte 

 Arup Vejle, der fer var en 10 km lang Arm af Limfjorden, men nu ved 

 Hjaelp af et msegtigt Dige med samt Kanalsystem og Slusevaerk og store 

 Dampmaskiner blev holdt tor undtagen lige i den midterste Del. Mens 

 vi gik paa Diget og beundrede den store Landvinding, der derved var 

 sket, fortalte Hr. Gartner G. Thomsen, der deltager i den topografisk- 

 botaniske Unders0gelse af Egnen, os om , hvorledes en Stormflod for c. 

 12 Aar siden havde vseret nser ved at bryde igennem Diget, og hele 

 Egnens mandlige Befolkning havde arbejdet hele Natten i Storm og Regn 

 for at b0de paa Skaden og vovet Livet for at redde det indvundne Land 

 fra at oversvammes igen. 



