— 466 — 



og mangier naesten ganske den Periodicitet, som ellers plejer at udmgerke 

 dette. Det er et Flagellatplankton med Peridinium Willei Huitf.-K. ^) som 

 Hovedform; Diatomeer og Myxophyceer er aldrig iagttaget; maaske fmdes 

 Asterionella om Foraaret. Det dyriske Plankton indeholder kun faa Arter, 

 men disses Individantal er til Tider enormt. 



Vandets store Syreholdighed er sikkert en af Aarsagerne til , at saa 

 mange Organismer fattes. Sgerlig fremhgeves, at der aldrig er paavist en 

 eneste Molkisk i Soen; deri afviger, saavidt vides, Gfib Se fra alle andre 

 danske Soer med lignende Storrelse og Dybde. Det merktfarvede Vand 

 og de daarlige Lysforhold er sikkert medvirkende Grand til, at submerse 

 Fanerogamer ganske synes at mangle, maaske ogsaa til, at Nuphar saa 

 godt som ikke danner Vandblade. Det er, som om det morke Vand for- 

 lener Organismerne med samrae Farve; den ovennaevnte Fontinalis er 

 nsesten sort, Sphagnum overmaade mork; Planktonets Farve, naar man 

 betragter en Klump, er altid kulsort; Gedderne skal efter Sigende vaere 

 meget merke (redlige) i Kadet." 



Fra Store Grib So gik man til Lille Grib S0 og Bandernes Mose. 

 Lille Grib S0 er et Eksempel paa en mindre Skovso i begyndende Til- 

 groning, ligesom Maglemose af megen Interesse for Kundskaben om Saer- 

 nes Tilgroning, men som nsevnt repraesenterende et langt tidligere Stadium 

 end denne. Soen er belt rundt omgivet af et Baelte af Sphagmim, i 

 hvilket inderst bl. a. bemgerkedes Rhyncospora alba i stor Msengde og 

 Scheuchzeria palustris. Paa hejere Terrsen findes et Baelte af kratagtig 

 Birkeskov. Bendernes Mose benyttes til Tarveskaer. Efter at have beset 

 denne vendte man tilbage til Grib S0 og derfra med Toget 4.-'^ til 

 Kjobenhavn. Henning E. Petersen. 



74 Arter af Agaricaceer og en Del Boletus- og Poh/porusarWx samt 

 nogle enkelte andre storre Svampe — mest Basidiomyceter — udgjorde 

 Ekskursionens hele mykologiske Udbytte. Den samlede Liste viser Arts- 

 talles 98 , idet der dog dertil maa fejes , at der aldeles intet Hensyn 

 toges til mindre ie.jnefaldende, endsige mikroskopiske Svampe-Arter. Hosten 

 var dog under middelgod — saerlig naar det tages i Betragtning, at 

 Aaret bar VKret et sjaeldent godt Svampeaar. Forevrigt havde Agarica- 

 ceerne — som jo Planterne i Almindelighed — flyttet deres Vegetations- 

 periode hen til en unormalt tidlig Aarstid , og Tidspunktet for Aarets 

 Svanipeekskursion burde rette sig derefter. . 



Til Grund for folgende Omtale af de mindre almindelige Fund 

 ligger tildels en af Sev. Petersen til Undertegnede indsendt Meddelelse 

 om de af ham iagttagne sjaeldnere Arter. 



1 selve Skoven saas Amanita porphyria Fr. , Lepiota lenticularis 

 (Lasch.), Tricholoma alhohrunneum (Pers.), Collybia tuberosa (Bull.) var. 

 alumna (Bolt.) paa dade Svampe, C. distorta Fr., C. maculata (Alb. et 

 Schw.) var. scorzonerea (Batsch.) , Liinncium chrysodon (Batsch.), Lac- 

 tarius tormdnosus Schaeff., Russula constuns Britz., R. oUvacea (Schaeff.) 

 — identisk med R. graveolens Romell., Flammnla alnicola Fr., Pholiota 

 radicosa Bull, og en Cortinarius , som efter Sev. Petersen naermest 

 svarer til Cort (Inoloma) squamulosus Peck. Desuden Boletus pachypus 

 Fr. , B. strobilaceus Scop. , Polyporus caesius Schr. , P. pinicola Fr. og 



1) Bestemt af G. H. Ostenfeld. 



