— 468 — 



tiana pneumonanthe , som stod sammen med sine to enaarige , sent- 

 blomstrende Slaegtninge G. haltica og G. uUginosa. 



Typisk hvid Klit findes intetsteds paa den unders0gte Strsekning, 

 men graa Klit, hvori Elijmus og CoMniagrostis arenaria (den sidst 

 nsevnte lidet fremtrasdende) er ved at kvaeles af et tset Ta^ppe af Carex 

 arenaria med indblandet Helichrysum arenarium , eller hvori Likener 

 spiller en vigtig Rolle. 



Disse graa Klitter gaar indadtil over i Weingartneria-Sand- 

 marker, hvori ogsaa Likenerne er fremtrsedende , saaledes kan naevnes 

 folgende Liste : Dominerende var Cladonia rangiferina, meget almindeh'ge 

 Cladonia spp., Folytrichuni piHferuni og af Blomsterplanter Weingdrtneria, 

 Agrostis vulgaris^ Artemisia campestris og Hieracium pilosella, alminde- 

 hge Parmelia physodes, Jasione, Hieracium umbellatum^ Achillea mille- 

 folium, Carex arenaria og Campanula rotundifolia ; endvidere noteredes 

 mere spredt voksende Elymus , Statice armeria , Hypochoeris radicata, 

 Rumex acetosella, Galium verum, Calluna (pletvis), Nardus (pletvis paa 

 Hdt lavere Niveau), Sieglingia (som Nardus), o. fl. 



Disse Sandmarker var urorte af Kulturen, i alt Fald i en Aarraekke; 

 men hist og her toges de ind til Ager, og Aaret efter saadan Benyttelse 

 blev de overladte til sig selv igen. Der fremkom da en Overgangs- 

 vegetation , en Forleber for Weingartneria - Marken. Den kan efter den 

 mest fremtrsedende Art passende kaldes Rodknaemark og er jo vel- 

 kendt fra vort Lands sandede Egne, saerlig i Jylland (se f. Eks. Warming's 

 Klitterne, 1907, p. 187). Foruden Rumex acetosella var unge Tuer af 

 Weingdrtneria saerdeles i0Jnefaldende , medens ievrigt Hovedmassen af 

 Arterne var enaarige (eller hapaxantiske) ; af disse kan naevnes Trifolium 

 arvense (meget almindelig) , Teesdalea midica^dis , Scleranthus annuus, 

 Arnoseris minima, o. fl. 1 en saadan Mark fandtes spredt Anthoxanthum 

 aristatum og enkelte Ornithopus sativus, Rester fra udenlandsk Fr0uds8ed. 



Disse knappe Notitser vil give en Ide om den Sandvegetation , som 

 daekker Kystbeltet i denne Egn ; det var vist for de fleste Deltagere en 

 Overraskelse at fmde en saadan Vegetation saa nser Kabenhavn. Indenfor 

 Kystbeltet har vi Sletlens flade, veldyrkede Land, som ikke er meget til- 

 lokkende for Botanikeren ; dog ligger her ogsaa den herlige Vallensbaek- 

 mose, der desvaerre nu sygner hen under Drsening. 



Af Svampe fandtes kun meget faa ; i smaa Granplantager paa sandet 

 Terrsen fandtes bl. a. Lactarius deliciosus og Humaria rutilans. 



Laengst mod sydvest henad Kegekro til var Strandengen ved Vandet 

 faldstaendig forsvundet; her var ret bred Sandstrand med de saedvanlige, 

 spredt voksende Strandplanter , saasom Cakile, Salsola , Atrip>lex - Aviev, 

 Eryngium maritimum o. s. v. 



Ved Udlobet af Olsbaek og ogsaa ved Broen over Store Vejleaa 

 iagttoges Archangelica littoralis , og i en fugtig Sandgrav nser Vandet 

 fandt den svenske Gaest en afblomstret Glyceria, som Konservator Holm- 

 berg i Lund har identificeret med sin nye Art G. suecica (Holmb.). 



G.H. Ostenfeld. 



