103 



toppkrona pa afstand liknar en palm. Hon ar ofta plante- 

 rad utmed husen i staden , niera for dess prydliga utseendes 

 an for fruktens skull, ty denne smakar afgjordt af rofvor eller 

 riidisor. Stundom har man att genomga en ofvergifven odling, 

 betackt af gras, sasom Paspalum, Digitaria, Setaria och den 

 obehaglige Cenchrus echinatus, hvilkens stickande ax fastna 

 i klader och strumpor, och har och hvar en medelstor Cype- 

 rus m. fl.; har ser man afven akrarnes och ruderas vaxter 

 sasom Boerhavia, Portulaca, Clitoria, Verbena jamaicetisis, 

 nagra sma Euphorbiae (ss. E. pilulifera m. fl.), Pedis , Par- 

 thenium, Heliotropium och en hel rad Sidce, som i jemfo- 

 relsevis manga former mota pa betesmarkerna, pa hedarne, 

 gardar och vagkanter, sa talrika som vara smorblomster, 

 men ej sa, prydlige. Andtligen aro vi inne pa. den vilda na- 

 turens omrade, ty de sista 100:de foten aro alltfor olandige 

 att afrodjas, att upphackas; det ena lilla blocket af den son- 

 dergnagna klippan ligger pa det andra och deremellan mindre 

 stenar, sa, att hela toppen ar som ett ras. Der ar rum anvisadt 

 for den s. k. skogen, buskar af Bignonia starts och penta- 

 phylla, hvilka med sina vackra blommor ett par ganger om 

 aret sira dessa nejder. Bland dem trifves ofta en Cassia 

 med stora blommor och sma, fina blad (C. poli/adenaf), och 

 pa, den lilla olandiga plataen ar buskverket sammansatt af 

 Myginda latifolia, med oansenliga blommor, en art Croton, 

 Conyza arborescens, hvilkens grenar stundom sluta med en 

 Viscum, som med sin morkgrona farg starkt sticker af mot 

 modervaxtens gragrona blad. Har och der vaxer en lag Pi- 

 sonia, hvilkens grenar svigta af den storvaxta lillandsia 

 panicidata, som ofta vaxer pa ett knippe af de yttersta och 

 finaste tradgrenar, men forsmar ej heller murar och hustak. 

 Sa 6nna vi en slags Justicia, en Capparis med langa, inuti 

 vackert cinoberfargade skidor, en liten Piper etc.^och slutli- 

 gen Cactus repandus, som sjelf hog och reslig alskar hoga 

 platser. En Epidendrum med vackra roda blommor vaxer 

 ofta hogst uppe pa, bara stenen eller i nagon spricka och sy- 

 nes lefva samma slags lif som de lafvar af Eecidea, Leca- 



