58 



v. s. en sa, stor affinitet, att man stannar i storsta villradig- 

 het, huruvida de bada skola anses utgora en art eller vara 

 specifikt skilda. Mest utvecklad ar S. cordata, ett ej oan- 

 senligt trad med blad af 5 — 6 turns langd, vid basen djupt 

 hjertlika, i kanten mycket sagade, langt tillspetsade och for- 

 sedda med stora stipler. Men hogre mot norden forminskas 

 yppigheten i alia dess delar. Den ofvergar nu smaningom i 

 S. Novce Angliaz Ands., som synes ega en vidstrackt ut- 

 bredning ofver Nord-Amerikas alia subarctiska regioner, tills 

 den pa, hojderna af de Klippiga bergen och i Ishafvets kust- 

 lander krymper hop till likhet med S. myrsinites och slut- 

 ligen liknar en dvergform af Vaccinium uliginosum (S. myr- 

 tillifolia Ands.). Pa, vestsidan af Nord-Amerika framsta 

 tvenne med S. cordata teml. narbeslagtade arter, S. Bigelo- 

 wii Torr. och S. Barclayi Ands., hvarjemte en af de tac- 

 kaste pilar, jag sett, S. pyrifolia Ands., lifligt erinrar om 

 den sibiriska S. yyrolatfolia. Japan och narliggande oar 

 (kanske ocksa Kina) hysa ett par med forenamnda i hogsta 

 grad narbeslagtade former: S. 'padxfolxa Ands. (med aS. vi- 

 ridula Ands.) och S. Miquelii Ands. (med S. vulpina 

 Ands.); i Himalaya synes den vack r a S. elegans vara ymnig 

 och sa, sammansatt af S. triandra- och S. 7iasiafa-grupperna 

 (nord och soder!), att man sannerligen ar villradig om dess 

 ratta plats. Derpa upptrader i sydliga delen af Sibirien S. 

 rhamnifolia Pall, (erinrande om S. p/i^/it'rt/o^'a) och mera 

 vester ut den praktfulla S. lyyrolaifolia, hvilken dock genom 

 de allra tvetydigaste former sammanflyter med de europeiska 

 S. hastata och S. glabra. Sa se vi rundt kring den kalla 

 tempererade zonen ett band af former knyta sig tillsammans, 

 i hvilket delarne svarskiljbart gripa in i hvarandra. 



27. S. hastata L. forekommer mest utvecklad i de dju- 

 paste och yppigaste fjalldalarne ; nedstigen till laglandet (i 

 s. Sverige, Danmark o. s. v.), blir den lagre, far mera run- 

 dade> teml. styfva blad och blommar tidignre; uppstigande 

 pa, hbgfjallen, blir den en lag krypande risig buske med smalt 

 jemnbreda, helbraddade blad och langt bladiga hiingen, sa 



