59 



olik den typiska formen, att man knappast skulle tro dem 

 hora tillsammans (ofta derlore forvexlad med S. arbuscida). 

 Den form, som torut framstallts under namn af S. hastata 

 hyperborea och som jemforts med S. triandra, ar en till— 

 fkllig form i Finmarken med tatblommiga honhangen och na- 

 gorlunda analog med S. elegans. I vara trakter bildar S. 

 hastata hybrider med S. lanata (S. Hartmaniana Ands.), 

 reticulata (S. reticuloides Ands.), herbacea (S. sarmenta- 

 cea Fr.), i Danmark med S. cinerea (se Langes Flora), 

 i Schlesien med S. silesiaca (S. chlorophana Ands.), i Salz- 

 burg med S. helvetica (S. Huteri Kern.) samt i n. o. Si- 

 birien med &. myrtilloides (S. Schreyickiana A n d s.). 



S. glabra ar en for bayerska, Osterrikiska och nord- 

 italienska alperna egendomlig form, som afviker fran S. ha- 

 stata genom alia sina delars glatthet, bladens styfhet, foga 

 skaftade kapslar och langt stift. Kerner anser den narmast 

 beslagtad med S. nigricans, och af denna art Uppforas flera 

 hybrider, som naturligtvis ej kunna finnas hos oss. En af 

 dessa, S. Mielichhoferi, som ansetts synonym med S. punc- 

 tata Wnbg., tror jag knappast vara specifikt skild fran S. 

 glabra. 



c. Macrostylae: kapslerna vanligast oskaftade, men med 

 mer eller mindre langt utdraget stift. 



IX. S. pruinosw s. S. daphnoicles: stora, ofta trad- 

 artade buskar med langstrackta, smalspetsade blad och stora 

 hornformiga knoppar, oskaftade hangen, vid blomningen ly- 

 sande af de gra- eller gulhariga fjallen, glatta kapslar med 

 langt stift. 



28. S. daphnoides Vill., en val kand art, siirdeles 

 ymnig i de sydeuropeiska fjallen, hos oss i Dalarne och liings 

 Klarelfven, i Norge ymnigare. Wimmer anser (Sal. europ. 

 p. 7), att den svenska ar skild fran den egentliga S. daph- 

 noides och benamner den S. pulchra; den skall ock finnas 

 vid -Kcenigsberg och vid Thun samt har af Wimra. forr 

 blifvit ansedd sasom hybrid af S. daphnoides och acutifolia. 

 Da jag omojligen kan finna nagot, hvarigenom dessa fran 



