61 



Asiatisk typ. — Hos oss ar denna art ej synnerligen mang- 

 formig, ehuru varierande med bredare eller smalare, n. glatta 

 eller tjockt silfverludna blad, men i Tyskland och England 

 forekommer en storre form med betydligt mera utvecklade 

 stipler, som blifvit framstalld under namnet & stipulates och 

 under olika tider och af olika forfattare pa, varierande satt 

 tydd. Sa, mycket mangformigare och genom massan af sina 

 individer betydelsefullare ar den 



30. S. Smithiana Willd., som forekommer ofver n. 

 hela Europa. Sasom en tydlig hybrid har den tvenne fram- 

 staende egenskaper: den far nenil. sitt vegetativa system 

 mest utveckladt och odlas derfore allmant sasom ytterst 

 snabbvaxande; den ar derjemte en af de mest polyinorpha 

 pilformer, vi kanna. Typiskt ar denna S. Smithiana Willd. 

 (S. lanceolata F r.) bestamdt hybrid af S. caprea och vimi- 

 nalis. Af den forra har den den mjuka ulligheten pa bla- 

 dens undersida och sardeles pa nerverna, de vid eller ofvan 

 midten bredare bladen, som i kanten aro ojemnt naggsagade, 

 de tydligen skaftade kapslarne med det nagot kortare stiftet 

 och de tjockare, mindre spblika grenarne med de storre, run- 

 dade knopparne. Af den senare har den deremot bladens 

 form och silfverglans, de smala hangena saint de kagelfor- 

 miga, kortskaftade kapslerna med det tydliga stiftet. I ut- 

 landet, sardeles i England och vissa delar af Tyskland, fram- 

 trada former, om hvilkas ursprung fran S. viminalis med S. 

 aurita , cinerca eller smalbladiga former af S. caprea man 

 blir villradig *). Langst bort i serien af dessa former star 

 den «S. acuminata Sin., som Wimmer en tid kallade S. 

 dasyclados , men nu & calodendron, hvilken ocksa, finnes i 

 Danmark och synes vara en af de for ekonomiskt bruk an- 

 vandbaraste pilar. Genom mycket storre, uppat bredare och 



*) Flertalet af dessa hafva sakerligen uppstatt genom sadane exemplar, 

 som blifvit fj^rvildade och afvikande samt derfore visa sig som "en lagvaxt, 

 risig buske med mindre, yk bada sidor graludna blad, som ar stamformen 

 ocb vaxer i karr" (Fr. Bot. Not. 1840 p. 185). 



