nied samslagtingar till prenanthoidea *). Af svenska arter 

 star den midt emellan H. nigrescens (eller atratum) och H. 

 lapponicum, om hvilka bada den ofta i habitus paminner 

 (detta bevisa ock de anforda synonymerna), men ar dock 

 fran bada val skild: fran H. nigrescens, liksom fran alia II. 

 alpina, genom inga eller fa rotblad, flera och battre utveck- 

 lade stjelkblad, franvaro af alia langre har, niindre blomkorgar 

 samt kortare och bredare holktjall ; fran H. lapponicum: ge- 

 nom mot spetsen bredare och fullkomligt helbraddade blad samt 

 holken, som hos ifragavarande art ar bekladd med glandler 

 utan har och stjernludd, da den deremot hos II. lapponicum 

 ar utan glandler, men, ehuru ofta glest, forsedd med hvita har 

 och stjernludd. Hvad slutligen angar dess torhallande till //. 

 lingulatum**), under hvilken jag pa Prof. P'ries' auktoritet 

 uppfort den sasom underart, sa afviker den i flera fall ej obe- 

 tydligt fran derma genom sin fullkomliga brist pa, langre har, 

 mindre holkar, kortare och bredare holkfjall, rent gult stiff, 

 flera och pa stjelken mera jemnt spridda blad, da, de hos H. 

 lingulatum sitta narmade stjelkens has, o. s. v. 



Strodda Underrattelser. 



Svar pa Lektor 0. Hart mans anmarkningar till 

 min senaste uppsats om Sveriges Botryckier , 



n 



af J. Angstrom. 



Da jag ickc kan bctvifla, att vara stridigheter angacnde detta sl&gte 

 foga tordc intressera Notisernas lasare, skall jag sa kort som mujligt suka 

 gcndrifva dcssa anniarkuingar och utan animositet blott halla mig till sak. 



*) Eget ar, att da. dc arter, sora utgora dc cgontliga II. alpina (hvar- 

 till H. atratum afvcn niiistc riiknas), utan grSns sammanflyta i livarandra, 

 ifragavarande art och II. Dovrense, sora utgora ofvergangar fran dessa, Sro 

 si val begransade fran sina samslilgtingar. 



**) Dcnna art syncs narma sig //. saxifracjum, med bvars fjallforracr 

 den, cnl. oririnnleaemplar i Prof. Fries' herb., cger en forvillande likliet, 

 hvarfOre oeksa Babington furr l'orde den till deuna art. 



