76 



allbekant. Man kan i detta afseende uppstalla en samman- 

 hangande serie fran dein , som hafva han- och hon-blommor 

 af fullkomligt olika byggnad och utseende {Cannabis, Quer- 

 cus, Corylus etc.), genom dem , som ehuru strangt skildko- 

 nade, hafva blommor af forofrigt fullkomligt lika utseende 

 (Sagittaria, Salix, Cucumis m. fl.), och dem, som ehuru 

 likaledes fullt skildkonade dock i hvarje blomma visa ru- 

 diment till det andra konet (t. ex. Rhamuus cathartica, 

 Lauras nobilis o. s. v.), till do tydligaste hermaphroditer. 

 Mera tillfalligt forekommande abnonniteter hos Cannabis, 

 Mercurialis, Zea, Ricinus m. fl., for att ej tala om sadana 

 slagten (t. ex. Rumex, Lychnis), som innefatta i detta af- 

 seende olika arter, bidraga i sin man att gora granserna 

 vacklande mellan skild- och sam-konade vaxter. 



Det markligaste exemplet i detta afseende bilda utan 

 tvifvel de till Lin nes klass Polygamia hanforda vaxterna, 

 hos hvilka saval sam- som skild-konade blommor alltid nor- 

 malt antraffas. Mest anmarkningsvard bland dessa ar Fra- 

 xinus excelsior, hos hvilken pa, olika stand Annas 3 slag af 

 blommor: han- och hon-blommor samt hermafroditer. Van- 

 ligen forekommer — pa sam in a eller skilda stand — utom her- 

 mafrodita endast ett annat slag af blommor; sa t. ex. blott 

 hanblommor hos Veratrum, Ptelea m. fl., blott honblommor 

 hos Parietaria. For ofrigt ar antalet af de vaxter, som 

 horde hanfiiras till denna klass, storre, an man vanl. anta- 

 ger; sa t. ex. bar Aesculus Hvpipocastanum jemte samkonade 

 normalt afven hanblommor, Thymus Serjiyllum honblommor, 

 Saponaria ocymoides pa samma stand alia tre slagen blom- 

 mor, miingfaldiga andra att fortiga. 



Ofverga, vi nu till de monoklina vaxterna, sa Anna vi, 

 att hos flertalet af dessa finnes hvad C. K. S pre n gel i 

 sin liinge foraktade och misskanda, men nu till heder och 

 anseende komna Die entdeckte Geheimniss d. Natur kallade 

 Dichogami, d. v. s. att det ena konet ar fbrr utveckladt an 

 det andra. Betrakta vi t. ex. blomman af Geranium pra- 

 tense, sa skola vi finna, att vid tiden for blommans opp- 



