99 



parten upptages af karnan. Af den praktiga Eriodendron an- 

 fractuosum, som sannolikt tbrdom prydde vara slatter och 

 och lagre sluttningar, finnes liar endast ett enda exemplar, 

 hvilket rakt och styft hojer sig med en kantig stain, lik en 

 jatte bland de andra traden, tills en vacker dag det faller, 

 afven det, for sina Sender, yxan eller orkanen. Dernast kom- 

 mer Pisonia, som liknar ett tjockt parontrad. Dess temligen 

 vedrika stam och hastiga vaxt gor henne eftersatt af den 

 branslebehofvande och kolande allmanheten; hon intager heist 

 hojderna af bergen och torde fordom hafva bildat stommen 

 af "skogen", ett begrepp numera knappast kandt mera an 

 till namnet. — Bursera gummifera tril'ves har och der pa de 

 lagre sluttningarne; hon fortjenar foga det namn hon fatt, ty 

 hennes afsondring af gummi ar ingalunda rikhaltig. Det ar 

 artigt att se, huru qvickt en bar pinne af detta trad slar 

 rotter och vaxer, da man sticker ned den i den torra jorden. 

 — Anacardium occidental ar ett vackert inhemskt trad, som 

 trifves temligen allmant; dess underliga frukt hegagnas mycket, 

 men den syrliga, nagot adstringerande saften torde smaka fa af 

 mina landsman, som. aro vanda vid vara herrliga applen. 



Foljande fern trad forhalla sig sasom inhemska, d. v. s. 

 de vaxa nastan vilda temligen ymnigt. Anona squamosa och 

 murieata atas, atminstone den forra, mycket begarligt af creo- 

 ler, eharu de synes mig mera passande for foglar an for men- 

 niskor, ty de manga och stora froen gora dem besvarliga att 

 ata. Mangifera bar en nagot battre frukt, som smakar likt 

 morotter. Den ar god nog, men dess Iummiga skuggiga krona 

 ar mera vard an frukten, hvilket afven galler om Persea 

 gratissima, hvilkens frukt med ratta af engelska kreolen fores 

 till "vegetables" eller gronsaker, och dess namn torde mera 

 hafva afseende pa tradets vackra utseende och den behagliga 

 svalka, det ger, an pa fruktens smak — sa framt ej botanisten 

 med gratissima menat, att tradet ar tacksamt att plantera, 

 ty det gifver riklig frukt, som torde vara ganska n/irande 

 for dem, som tycka om gronsaker. Tamavinden frodas bast 

 af alia trad och man forfoljer det ej sa mycket, som andra 



