104 



nora, Cornicidaria-slagtenn , hvilka i nagra krymplingsformer 

 farga stenarne — vanligtvis en fin sandsten — gra, gula och 

 orange. En oansenlig Cynanclium slingrar sig knippvis emellan 

 buskarna och snarjer sig om benen, sa att man med knif har 

 att gora sig los fran detta ogras. 



De lagre och fa sluttningar, som ej aro odlade, intagas 

 till storre delen af Bignonia starts, hvilken jultiden stror hela 

 omgifningen liksom med ett guldregn, och kallas gemenligen 

 "Christmas flowers". Dernast ar 2 slags Acacior de all- 

 mannaste, den ena med gula blomsterbollar, den andra med 

 hvita; dennas fron brukas mycket for forfardigande af kor- 

 gar, armband etc. Jatropha gossypifolia och Euphorbia ti- 

 thymaloides aro ock allmanna, liksom Aloe, och har och der 

 star en majestatisk gulblomstrig Agave, som trifves pa de 

 mest heta och torra platser. Af de sparsamma traden ser 

 man, utom de uti det foregaende omtalade, ett och annat 

 Guajacum med sin herrliga ved, som mycket ar eftersokt for 

 de priiktiga kol det ger, och derfore mera rart. Ett par arter 

 Cassia, Indigofera, Crotalaria, Pancratium, den vackra bu- 

 sken Poinciana pidcherrima m. fl. aro temligen allmanna har, 

 liksom en art Capparis med stora blommor. Pa sandhedar 

 trifvas tva slag af Lantana och en taggig Acacia, hvilka till- 

 sammans forestalla vara enbuskar, och blandad med dem 

 ser man en gulblommig liten buske af Hudsonia och det ma- 

 gra qvastriset Me.loclda tomentosa, som med sina graa blad och 

 sparsamma lilasfargade blommor ger platsen ett mycket torrt 

 utseende, men den vackra fastan illaluktande Vinca rosea i 

 stora roda grupper ger stallet ett nagot mera omvexlande yttre. 

 Pa de mest for solen utsatta, nastan brunstekta sluttningarne 

 frodas en Melocactus, stor som de ansenligaste pumpor. Nar- 

 mare husen har man sma kalgardar, der man odlar Sorghum, 

 Mais, Hvitkal, som likval aldrig "knyter sig" till stora huf- 

 vuden, rodbetor, rofvor och radisor samt sallad — mera 

 sallsynta aro morotter. — Spenat vill ej alls vlixa, men i 

 dess stalle brnkas Phytolacca. Vidare har man Hibiscus es- 

 cidentus af indifferent smak, Tomatoes (Sol. Lycopersicum med 



