110 



Till folje af de enkla sporerna bonle denna art hanforas 

 till slagtet Mullerella, men hela detta slagte torde lampligast 

 forenas ined Endococcm. For ofrigt ar ifragavarande art 

 mycket latt skild genom ofvan anforda karakterer. 



(Forts.) 



3. Om slagtet Salix, isynnerhet dess nordiska 



former , 



af N. J. Andebsson. 



(Forts, och slut.) 



XI. S. niveae s. S. glaucae: buskar, ofta temligen laga, 

 tillhorande de verkliga fjall-trakterna; grename knotiga och 

 myeket delade, men sega; bladen ofta a omse sidor gra- el- 

 ler hvit-ludna, i kanten oftast hela; hangen tjocka och tata, 

 an oskaftade och nakna, an pa bladiga skaft, fruktgommen 

 glatta eller ludna. 



Denna ganska art- och form-rika grupp sonderfaller i 

 trenne hufvudslag, hvaraf vi hos oss ega hvar sin verkliga art. 



32. S. lanata L., en for hoga norden egendomlig form, 

 an — pa, de hiigsta fjallplataerna och i de mest arktiska 

 trakterna — krypande, knappt ofver jordytan uppskjutande 

 en och annan kort gren, bekladd med nagra fa och sma, 

 men tjockulliga blad, och ett eller annat 2 — 3 turn langt, 

 rakt och tjockt, guldgult hange ( U S. depressed Linn. ?), 

 an — nere i dalarne mellan fjallen — nastan tradhog med 

 svarta knotiga grenar, rikt bekladda af stora, breda, injuk- 

 ulliga, hvita blad med ansenliga stipler och rikt forsedd med 

 dessa skona guldhangen, hvilka giira den till en af fj.'illflo- 

 rans mest stralande ski'mheter. — I Skottland blir den na- 

 turligtvis lagre, bladen mera cirkelrunda och graaktiga, han- 

 gena ej gula utan gra; i Sibirien synes den reslig nog, men 

 bladen blifva smarre och mera langdragna, och i N. Amerika 

 upptrader den under trenne analoga former, neml. *S. Ri~ 

 chardsonii Hook., S. Barattiana Hook, och «S. Ilookeriana 

 Baratt, hvilken senare ganska nw'irkbart liknar den form af 

 S. lanata, Bom jag kallar 



