113 



namnt S. spissa. — Om 5. glaucac hybrider med after af 

 niista grupp, skall der afhandlas. 



XII. S. nitidulae s. S. glaciates: vanligast laga, ned- 

 tryckta smapilar mod grenarne kort uppskjutande fran den 

 under jordytan krypande stammen; glatta, gliinsande, nagg- 

 sagade, styfva blad, som pj sallan qvarsitta till nasta vege- 

 tations-period; hangen pa, merandels bladiga, med knoppar for- 

 sedda skaft, som oftast aro terminala; fjallen breda, i spet- 

 sen rodnande eller brunsvarta; kapslar (glatta eller mindre 

 ofta ludna) oskaftade med vanligen utdragot, morkt stift; 

 honnngsglandel ej sallan dubbel eller delad och naende kap- 

 selns bas eller hogre upp. 



A ena sidan framstaller denna grupp i det afseendet 

 en nattirlig afdelning, att alia dess former endast forekomma 

 pa hiigsta fjallen eller i de arktiska regionerna, men a den 

 andra variera de hitliorande arterna till de uppgifna karak- 

 tererna sa, att atminstone manga af dem med ska.1 skulle kun- 

 na till foregaende grupper hantoras. De former, som jag han- 

 forer hit, utgora 28 species, forekommande an vidstrackt ut- 

 bredda i den arktiska regionen (t. ex. S. arctica), an mera 

 inskrankt i ostra nordligaste Siberien (S. serrulata o. s. v.), 

 pa. Altai-kedjan (S. Brayi, berberifolia m. fl.), pa, Himalaja 

 (S. jlabdlaris, Lindleyi, Serpyllum etc.), i arktiska Ame- 

 rika (S. glacialis, Cutleri m. fl.). De fordelas i fyra floc- 

 kar: 1) S. myrsinitidis , 2) S. retusae, 3) S. herbaccae och 

 4) S. reticulatae. Vi sakna i var flora nagra former af den 

 andra gruppen samt ega af den forsta och fjerde blott en art 

 och af den tredje tvenne, hybrida former oberaknade. 



Frainst af alia hitliorande befinner sig S. arctica Pall., 

 en ytterst mangformig art, som sa mycket liknar an 5. glauca, 

 an S. myrsinites och an S. hastata, att man ofta tviflar pa 

 mtijligheten att Anna nagon skillnad dem emellan. Utbredd 

 ofver hela den arktiska zonen saval i gamla som nya verl- 

 den, forekommer den dock icke i vara hognordiska regioner. 



39. S. alpestris Ands. (S. ovata Ser. ?) En i sjelfva 



9 



