115 



domlig form (pa satt och vis analog med S. Jacquiniana 

 i Syd-Europa), nagot liknande, men genom alldeles glatta 

 och ofvanpa gllinsande blad, langskaftade, smala och utdragna 

 hangen, tatt hvitulliga kapslar och odeladt svartaktigt stil't, 

 latt skild fran foregaende. Ar ganska otvifvelaktigt en hy- 

 brid af S. pliylicaefolia (tenuifolia) och & myrsinites. 



41. S. myrsinites L. Latt igenkand pa, sina sardeles 

 styfva, lange qvarsittande, gl/insande och tatt punkterade blad, 

 sina uppratta, sammantrangda hangen saint sina utdragna, 

 svartaktiga stift. I af'seende pa. bladen varierar den: 



a. ovalifolia: blad 'l — 2 turn langa, vid midten 4 — 1 - 



* ~ ' 4 2 



tuin breda, laderharda, tydligt naggsagade, ofta med ganska 

 stora stipler. — £. myrsinites hastataeformis Laest. — 

 Den storsta formen af denna art, som jag sett, vaxer nara 

 Storsjon i Jemtland. 



b. lanceolata: blad ungefar tums-langa, \ turn breda, 

 a. bmse sidor gronglansande, mot basen och spetsen jemnt af- 

 sinalnande. 



c. aug ustifolia : blad ofta \\ turn langa, | turn breda, 

 nastan rannformigt hopvikta. 



d. parvifolia: blad | — \ tarn langa och ungefar lika 

 breda. Lag krypande buske (S. procimibens Forbes.). 



e. hirsuta: blad pa omse sidor mer eller mindre ulliga, 

 slutligen likval glatta eller gla'nsande (S. arbutifolia W.). 



f. integrifolia (S. Jacquiniana W.), hos oss sallsyntast. 

 Hangena variera terminala och laterala, det senare i 



synnerhet, da, arten narmar sig at S. nigricans. — Kapslarne 

 forekomma an alldeles glatta, an teml. tjockt ludna. Vanli- 

 gen blaroda, finnas de stundom gronaktiga eller ljusbruna. 

 Mycket lika denna och denned vanligen forblandade aro: 



42. S. Wahhnbergii Ands. (S. nigricans-myrsinites). 

 Liknar S. nigricans (formen borealis) genom de laterala, 

 temligen bladiga honhangena, som aro utdragna, smala och 

 nagot glesblommiga samt hafva svarta, spetsiga fjftll och smalt 

 koniska, skaftade, finludna kapslar, afvensom genom de stBrre, 

 tunnare, latt svartnande, naggsagade bladen samt sitt vlixe- 



