26 



skrit'ver detta, for att sa vidt han kan, och sa mycket heldre, 

 som han pa, samma gang blir i till fa 1 1 e att framlagga de 

 grunder, hvilka foranledt honom att hos vara yngre bota- 

 nister rekommendera de Nachetska inikroskoperna. 



Vid bedomandet af ett raikroskop har man 3:ne nio- 

 menter att noga bemarka, nemligen 1 ) objectivernas godhet, 

 2) stativets andamalsenlighet och 3) instrumentets pris, hvilket 

 senare, om ock egentligcn ej horande till instrumentet sasom 

 sadant, likval for koparen har ett visst intresse. 



Objectiv erna utgora mikroskopets vigtigaste del, och pa. 

 dem bero i framsta rummet detsammas storre eller mindre 

 brukbarhet. Med dessas forbattrande aro nrikroskop-fabri- 

 kanterna oaflatligen sysselsatta, och verkligt storartade aro 

 ock de framsteg, som under de 3:ne sista decennierna blifvit 

 gjorda pa. detta fait. Det var under loppet af denna tidrymd 

 man erfor, att ett objectiv kan slipas pa tvenne satt, och 

 man derigenom komma till 2:ne olika resultater. Det ena 

 sattet ar, att gifva objectivet en storre, det andra att gifva 

 detsamma en mindre oppningsvinkel. Medelst ett objectiv 

 med storre oppningsvinkel urskiljas fina linier, upphojda sma 

 punkter, sma, fordjupningar, ehuru dessa aro lika genomskin- 

 liga som foremalet sjelft; detta beroende derpa att, tilltolje 

 af den storre oppningsvinkeln , flera fran spegeln kommande 

 ljusstralar icke inga, i mikroskopet, utan i flera riktningar 

 traffa toremalet (= diffust ljus). Denna egenskap, att gora 

 dylika objecter synliga, benamnde man penetration eller pene- 

 trationsformaqa. Laggas deremot under samma objectiv na- 

 gra andra foremal, t. ex. de finaste celluler, spermatozoider 

 etc., etc., sa, synas dessas konturer mer eller mindre obe- 

 stamda, matta, tockniga. For att se dessa sa tydligt som 

 mojligt slipar man objectivet pa det andra, ofvan omformalda 

 sattet; man gifver det nemligen en mindre oppningsvinkel, sa 

 att foretradesvis endast centrala stralar inga, i mikroskopet; 

 de namnda konturerna blifva harigenom bestamda, tydliga 

 och tillfredsstallande. Formagan hos detta objectiv, nemligen 



