32 



Merziska. En ytterst vigtig fordel star pa de furstnainndas 

 sida, bestaende deri , att saval Nachets ohj. 7 som Hart- 

 nacks ohj. 9 foga forlora i hildens klarhet vid inslappandet 

 afven af en storre ljusqvantitet, under det att sainma ljus- 

 qvantitet, anvand vid Zeiss' F och Merz' ~- s ■", medforer 

 jemforelsevis tockenbilder. Bada dessa senare mikroskoper 

 maste derfore starkt afblendlas, da en definierande kraf't tages 

 af foremalet i ansprak. Foljden haraf blir naturligtvis den, 

 att vid anbringandet af starkare ocularer bilderna blifva 

 morkare an i Nachets och Hartnacks mikroskoper. 



Hvad sarskildt Zeiss' mikroskop betraffar, sa star det 

 toga framfor Nachets mikroskoper, sadane desse voro for 

 10 a 12 ar sedan. Slutligen tro vi ock, att Nachets och 

 Hartnacks stativer bade i elegans och andamalsenliiihet 

 ofvertraffa de Merziska*) och Zeissiska. 



4. Jemforelse mellan Nachets Mikroskop och 



Hartnacks. 



Det var under decenniet 1840 till 1850, som Ober- 

 h a users' mikroskoper stodo pa hojden af anseende**). Men 

 kring 1850 fingo de Nachetska, med objectiver slipade for 

 en hqgre penetration, foretradet. Oberhauser drog sig 

 tillbaka och ofverlemnade slutligen sin verkstad at Hartnack. 

 Anna 1858, da, vi i Paris besiikte Hartnack, voro bans 

 objectiver derstades utan synnerligt anseende; men ban ejelf, 

 sysselsatt med forfardigandet af s. k. ordinara***), yttrade 

 den forhoppning, att det snart skulle lyckas honom att slipa 

 fbrtraffliga objectiver. Om denna forhoppning genast, eller 

 forst senare gick i fullbordan, kanna vi icke, men sago 3 — 4 

 ar derefter objectiver fran Hartnach, hufvudsakligast med 



*) Cand. Dahlbiicks vitlvilja liar lcmnat o.^s tillfalle att Iftra kanna 

 detta instrument. 



**) Den, som skrifvcr dctta, bestiilhle och erholl 1841 O bcrhiluscrs 

 stora mikroskop. 



***) IIos Nachct hade vi tillfalle se denncs och scdermera i Berlin 

 lios Ehrenberg Amiei's imniersionsobjectivcr. 



