139 



Pomaceae. 



Sorbus Aria. Naar denne (som unclertiden haender) gaar 

 over paa Lerjorden, faar den mindre haarrige Blade, hvorved 

 den ikke bliver saa snohvid, som paa Kalken. 



Fyrus Malus faar paa Kalkbund strerkere haarede Bla- 

 de, storre og hvidere Bloraster, mere tornede Grene og min- 

 dre Frugter. 



Cotoneaster vulgaris. Naar denne Busk gaar over paa 

 Kalkbund, faar den som oftest en hojere og mere opret 

 Stamme, bredere Blade, storre og sorte Frugter (C. melanocarpa). 



Senticosae Roseae. 



Rosa. Rosenarterne ere stasrkt paavirkede ikke alene 

 af Jordbundens forskjellige Beskaffenhed, men ogsaa af an- 

 dre Aarsager, saasom mere eller mindre Fugtighed, stark 

 Sol , brudt Lys og Skygge samt ogsaa ved indbyrdes Hy- 

 bridisering af Formerne. Indvirkningen viser sig mest paa 

 Armaturen og Frugtens Form. Paa torre og grusede Steder 

 paa Urformationen bliver Tornene tasttere og staerkere bojede, 

 end paa fugtige og mere muldrige Steder paa samme For- 

 mation. Paa Kalkbund bliver Tornene ogsaa meget taet- 

 siddende, men ikke saa lange, ej hellere saa bojede, som 

 paa forstnaevnte Jordart. Gaar Rosenarten over paa Ler- 

 jorden og kommer i Skygge, bliver Tornene meget svage, 

 rette og kortere; naar den gaar over i en dybere Skygge paa 

 fugtigere Jordbund, forsvinder Tornene nresten aldeles. Frug- 

 tens forskjellige Form er rimeligvis en Folge af Hybridisering. 

 Her i Landet forekommer neppe mere end fire Arter af Rosa, 

 som er at anse for virkelige Arter, nemlig R. rubiginosa, 

 R. cinnamomea, R. canina og R. pimpinellifolia. De ovrige 

 Former gaar allerede over til Hovedarten i en til to Gene- 

 rationer (R. canina). Det er heller ikke saa sjelden, at man 

 af Fro af en og samme Busk erholder fiere ulige Former. 



Senticosje Sanguisorbeap. 



Alchemilla vulgaris bliver paa fugtigere og kjolige Ste- 

 der paa Urformationen aldeles glat og dobbelt saa stor som 



