140 



naar den voxer paa Lerjord. Paa Kalkbund hliver den min- 

 dre af Vsext, staerkt haaret og Bladene hliver dybere fligede. 



Senticoste Dryadcae. 



Rubus fruticosus. Der er vel neppe nogen Planteart, 

 som er underkastet stbrre Formforandring end denne. Det 

 er let at overbevise sig herom, naar man tager en storre 

 Del Fro af en og samme Busk og udsaar det (Froet ligger 

 altid et Aar i Jorden, inden det spirer), og udplanter de 

 deraf opkomne Planter paa forskjellig Jordbund, og idet der 

 nedlsegges i Jorden forskjellige Slags mindre Stene, saasom 

 Kalk-, Granit-, Syenit- og Lerskifer etc.; man vil da af 

 denne ene Form erholde flere forskjellige Former. Det er 

 klart, at Jord- og Bjergarten bevirker denne Forandring hos 

 Rubus fruticosus, — det vil da sige, hvad Armatur og Fo- 

 liation og Staanglernes mere eller mindre pruinose Anstrog- 

 ning angaar. Med Hensyn til Farve, Frugt og Formen af 

 Petala etc. har Forandringen af disse Dele sikkerlig en hy- 

 brid Aarsag. 



Rubus idceus bliver som oftest pan Kalkhund meget tset- 

 tere tornet og Bladene mere hvidhaarede end paa Urforma- 

 tionen. 



Rubus saxatilis bliver ligeledes stasrkere og tattere tor- 

 net paa Kalkbund samt faar undertidpn persistente og tem- 

 melig tra?agtige Stoloner. 



PotentiUa anserina og argentea bliver sta?rkt hvidhaa- 

 rede paa Kalkbund. 



Tormentilla erecta bliver nedliggende paa Kalk- og Gra- 

 nitbund. 



Legumiuosae. 



Lotus corniculatus bliver paa Lerbund meget ramos og 

 faar sti'irre Blomster, end paa Kalk, hvor den bliver blaa- 

 agtig, mere opret og hojere. 



Medicago lupulina. Paa Lerbund er denne Plante con- 

 stant enaarig, mere opret og forgrenct; paa Kalkhund der- 



