149 



pere og nedliggende (var. hit mills) . Denne Form gaar ved 

 anden Generation fuldkommen tilbage til Hovedarten. 



Aira flexuosa. Hovedarten constant paa Ler, Kalk, 

 Granit etc., men paa Gnejs bliver clen som oftest forvand- 

 let til var. montana med en rankere og hojere Vaext, samt 

 med meget storre Blomster og morkere Ax. Var. ullginosa 

 er en egen og constant Art og forekommer kun paa en fug- 

 tig Grusoplosning. 



Calamagrostis. Arterne af denne Sla?gt er meget paa- 

 virkede af Bjerg og Jordarten, og Habitus forandres som 

 oftest herved. Naar en Art f. Ex. C. Pseudophragmites eller 

 C. lanceolata forekommer paa alle Jordarter (dette er al- 

 mindelig Tilfaeldet) ligefra Dynd- Myr- (Mosejord) Ler- 

 (sandet, fugtig eller muldet) Kalkjord, Granit- eller Gnejs- 

 oplosning, Sand etc., erholder den paa hver Jordart et mere 

 eller mindre afvigende Udseende, saasom med Hensyn til Bla- 

 denes Stilling og Form, grenede eller udelte Staengler, Flo- 

 rescentsen, Stakkens eller Rispens Bojning og Insertion, Haa- 

 rene hos Frugten, Farve og enddig i selve Rhizomet. Disse 

 Afvigelser er ikke constante, da selv Roden, overflyttet i en 

 anden Jordart efter to til tre Aars Forlob forandrer sig til 

 Hovedformen, ofte allerede i forste Generation, ifald Afarten 

 soges forplantet ved Fro. 



Calamagrostis epigejos. Paa denne constante Art liar 

 Jordarten ingen anden Indflydelse, end at dens Farve for- 

 andres. Fugtig Granit og Qvartsoplosning gjor nemlig dens 

 Ax som oftest blaagraa, og Kalken under tiden rodagtige. 



C. sylvatica. Constant og forandres kun noget i Stor- 

 relse og faar undertiden paa Kalk hvide eller blege Ax. 



Agrostis canina. Gnejsen og Graniten berover den 

 Stolonerne; paa stiv og aaben Lerjord faar den altid Stolo- 

 ner, Bladene bliver smalere og undertiden sammenrullede og 

 hele Planten antauer en bles;blaa Farve. 



Alopecurus' geniculatus. Denne Plantes Afvigelser fra 

 Hovedformen er kun en Folge af Jordbundens Beskaffenhed. 

 Paa Lerbund (ikke vaad) bliver den mere opret og stivere, 



