150 



og Stovknapperne lys- eller bleggule. Paa vaad eller over 

 svommet Lerjord bliver den stserkt nedtrykt, Staenglerne \sen- 

 gere og altid rodslaaende, Bladene bredere, Axene laengere, 

 Stakkene mere inddragne, og Stovknapperne morkegule. Paa 

 vaad oversvommet Dyndjord paa Urformationen bliver Bla- 

 dene smalere, mere blaalige, Axene spidsere og smalere, Stov- 

 knapperne stserkt gule etc. (A. fulviis). Samtlige A farter 

 gaar tilbage til Hovedarten allerede i en til to Generationer. 

 Phleum pratense. Hovedarten holder sig altid constant 

 paa Lermuld; men gaar den over paa Kalken og Urforma- 

 tionen, bliver den mindre, Stsengleme stivere, tyndere og me- 

 get rue, finhaarede, med opsvulmede Ledknuder og kortere Ax. 



Polypodiaceae. 



Der findes neppe mere end en Art af denne Familje, 

 som paavirkes af geologiske Forhold, nemlig Polypodium 

 Dryopteris. 



Paa Kalk, i dybere Skygge, bliver den mindre, Rhizo- 

 met kortere, men noget tykkere og stivere, Lovstilkene fin- 

 haarede, Smaabladene paa Undersiden glandelhaarede, samt 

 Frugtpletterne mere sammenflydende (P. Robertianum Iloffm.). 

 Selv om Roden flyttes over i en an den Jordart, bibeholder 

 denne Form sig uforandret i en meget lang Tid. Af Spori- 

 dier vil denne Plante derimod gaa tilbage til Hovedformen 

 P. Dryopteris allerede i forste Generation. 



Woodsia ilvensis og hyperborea. Det liar vaeret og er 

 endnu temmelig almindelig antaget, at Jordartens geologiske 

 Indvirkning paa W. ilvensis skulde have til Folge dens Ud- 

 artning til W. hyperborea. Dette er neppe Tilfaddet; Jord- 

 og Bjergarten har ingen Indflydelse havt paa Woodsierne ved 

 de af Forfatteren anstillede Forsog. Selv Kalken formaaede 

 ikke at gjore W. ilvensis enten mere haaret eller glattere, 

 end den forekom paa enhver anden Jordbund. Her i Lan- 

 det forekommer tre Former af dette Genus. 



Woodsia hyperborea, som findes overalt paa Kalkklip- 

 perne ved Christianiafjorden, er en constant Art, der neppe 



