2 Tveime literatur-historiska fynd. 



For kannedomen af Botanikens standpunkt hos oss un- 

 der 17:de seklet ar detta arbete af storsta vigt ocb utmarker 

 sig genom empirisk naturundersokning hogst fordelaktigt fran 

 alia ofriga den spekulativt-skolastiska skolans alster under 

 namnda sekel. Vi finna hos Frankenins hvarken dessa blott 

 spekulativa distinktioner eller denna tomma schematism utan 

 allt innehall, som utgor de forras hela vishet. Markvardigt 

 ar ock, att da dessa alltid utga fran och aberopa Ari- 

 s tote lis auktoritet, namnes han aldrig af Frank, hvilken 

 deremot ofverallt citerar Theophrastus, och att han stu- 

 derat honom grundligt, afven pa original-spraket, bevittnas 

 deraf, att han pa ett stalle faster uppmarksamheten pa en 

 corrumperad text. — Men att han forofrigt mast folja sin tids 

 skolastiska method ar lika naturligt, som att han maste inga 

 i vissa dess grundasigter. Saledes ar definitionen i forsta 

 raden pa en vclxt alldeles den samma, som hos ofriga sam- 

 tida med ringa forandringar forekommer, neml. Planta ert 

 corpus compci situm, , perfectum, vegetante anima praeditum, 

 quod alitur, augetur, generatur ; men da de ofriga sedan mest 

 sysselsatte sig med vaxternas sjal och dess fakulteter, nam- 

 ner Frank sedermera icke ett ord om henne. Afven det 

 andra samtidens herrskande schibboleth, att nemligen plantan 

 ar att betrakta som en inverterad menniska, upptages ome- 

 delbart efter namnde definition, men med den fornuftiga an- 

 markningen: liaec similitudo mutila est; non tamen plane in- 

 epta. Helt annorlunda later det hos hans spekulerande efter- 

 foljare, hos hvilka det lares, att vaxten som en inverterad 

 menniska maste sta pa hufvudet och saledes roten (vaxter- 

 nas mun) maste vara dess ofre del, som filosoferna ( u quirem 

 altius penetrant") visat, ehuru tradgardsmastare och annat 

 okunnigt folk anse den for den nedre. 



Andra fragan ar: Quomodo dividitur planta? Resp. Du- 

 pliciter, in id quod intra solum est (radix) et qzwd extra so- 

 lum prominet (superficies). Derunder anmarkes, att Viscum, 

 Cuscuta, Lemna m. fl. icke hafva rot m. m. 



