Tvenne literatur-historiska fynd. 5 



ega de stor betydelse och om hvarje vaxt anraarkes dess tem- 

 perament i 1, 2, 3 eller 4 graden. 



XII. In modo substantia'. Harunder upptager den gamla 

 sagan, att bagare af Hedera arbor ea genomslappa vinet. 



XIII, XIV. Odore et Sapore afhandlas synnerligen ut- 

 forligt, nara i likhet med Linne. 



XV. Afhandlar vaxternas farger och flackarne hos Si- 

 lybum marianum, Orchis maculata o. s. v. 



XVI. De tactibilibus quantitatibus. Harmed menas vax- 

 ternas bekladnad; en del glatta (Beta), andra strafhariga 

 (Anchusa, Ecliium) , andra ullhariga (Gnaphalium) , andra 

 taggiga (Rosa, Oxyacantka). Brannharen hos Nasslorna rak- 

 nas till taggarne. 



XVII. ''Differunt et magmtudine. y Bade har och i fo- 

 regaende fastas sarskild uppmarksamhet pa, Chrysanthemum 

 peruvianum — Helianthus annum. 



Andra och betydligaste delen af Botanologien upptages 

 af vaxternas anvandande i medicin. De uppraknas i alfabe- 

 tisk ordning, orterna sarskildt, och trad och buskar sarskildt 

 (de senare ofullstandigt, afbrytas med L.). Denna del ar till 

 storsta delen hemtad fran aldre och samtida utlandska bota- 

 nister; men man finner, att afven inhemska iakttagelser der- 

 uti inga, f. e. under Ranunculus flammula dictus , hvarunder 

 Altan beskrifves under sitt svenska namn. Man maste verk- 

 ligen forvanas ofver det myckna, man da trodde sig veta om 

 vaxternas egenskaper, mot det lilla vi nu verhligen veta. 

 Emedlertid torde tillatas mig fororda denna dels studerande 

 i pharmaceutiskt och therapeutiskt intresse af nagon lakare 

 ex professo. 



Af nu blott antydda finner man latt, att man har en verk- 

 lig vaxtkannare for sig, som star pa sin tids hogsta standpunkt 

 i vetenskapen. Hans Botanologia har lemnat ett vigtigt bi- 

 drag till mitt utkast till Botanikens aldre historia i Botaniska 

 utflygter. Hans inverkan blef icke obetydlig pa foljande tiden; 



