Egendomligheter vid vaxtemas befruktning. 7 



2. Bidrag" till kannedomen af egendomligheterna 



vid vaxtemas befruktning, 



af T. Tullberg. 



Utan att annu vaga uttala mig for eller mot den af 

 Darwin ocli Hildebrand framstallda lagen *) for viixter- 

 nas befruktning, vill jag bar blott framlagga nagra spridda 

 fakta, hvilka jag under sistforflutna sommar haft till fa 1 1 e att 

 observera. Att dessa undersokningar aro hogst ofullstandiga 

 torde ursaktas, da min afsigt ined deras inforande bar endast 

 ar att visa, det afven inom var flora och dertill bland vara 

 allmannare vaxter manga egendomligheter vid befruktningen 

 forekomma, hvilka aro val varda en narmare uppmarksam- 

 het. For att hanfora de anmarkningar, jag gjort, till andra 

 forut i samma riktning gjorda, vill jag angifva de hufvud- 

 afdelningar, hvari Hildebrand i sin afhandling ofver detta 

 amne indelar vaxterna, och vid hvarje afdelning namna de 

 observationer, jag har att tillagga. 



Hvad da, forst de diklina (skildkonade) vaxterna betraf- 

 far, har jag foga sysselsatt mig med dem, da. det sager sig 

 sjelft, att har ingen sjelf befruktning kan ega rum. Men vid 

 denna sa. val som vid de fiesta andra grupper inom vaxtriket 

 forekomma talrika ofvergangsformer, och en och annan sadan 

 har jag funnit vara af ganska stort intresse. Bland dessa 

 torde Fragaria elatior i framsta rummet fortjena att namnas. 

 C. A. Agardh omtalar angaende denna i Bot. Notiser 1855 

 p. 107 ett fall, da efter omplanteringen af ett jordgubbsland 

 alia plantorna blifvit sterila och dermed fortfarit till det fjerde 

 aret, da de pa, engang alia burit riklig frukt. Ett nagot lik- 

 artadt fall har jag iakttagit vid Hammarhy i Danmarks soc- 



*) Enligt denna lag kan ingen vaxt, atminstone icke generationer ige- 

 nom, med fordel fortplanta sig genom sjelfbefruktning. Se for Ofrigt Bot. 

 Notiser 1866 N:o 1 — 2, 1867 N:o 5, der ofvannaninda forfattares luifvud- 

 sakligaste arbeten i denna riktning finnas refererade. 



