84 Principer for den botaniska nomenklaturen. 



8. Hvarje vaxtindivid hor till en art (species), hvarje 

 art till ett slagte (genus), hvarje slagte till en familj (ordo, 

 familia), hvarje familj till en cohort (cohors), hvarje cohort 

 till en klass (class is) ! ). 



9. Dessutom har man af manga arter varieteter och 

 variationer, och af vissa kulturvaxter finnas annu flera for- 

 andringar; manga slagten hafva afdelningar (sektioner), manga 

 familjer grupper (tribas). 



10. Da man i mera komplicerade fall ofta har behof 

 att antaga annu flera grader vid uppstallningen, sa kan ge- 

 nom tillacrgandet af ordet sub framfor ett namn en mellan 



DC 



tvenne andra staende indelningsgrad bildas, sa att t. ex. 

 subordo uttrycker en indelningsgrad mellan ordo och tribus, 

 subtribus likaledes mellan tribus och genus. Sammanstall- 

 ningen af de pa hvarandra foljande indelningsgraderna kan 

 till folje haraf blott for de vildtvaxande vaxterna bilda fol- 

 jande kedja af mer an 20 olika lankar: 1) regnum vegeta- 

 bile, 2) divisio, 3) subdivision 4) classis, 5) subclassis, 

 6) cohors, 7) subcohors, 8) ordo (familia), 9) subordo, 

 10) tribus, 11) subtribus, 12) genus, 13) subgenus, 14) 

 sectio, 15) subsectio, 16) species, 17) subspecies (s. proles), 

 18) varietas, 19) subvarietas , 20) variatio, 21) subvaria- 

 tio, 22) planta. 



11. Begransningen af en hvar af dessa indelningsgrader 

 beror till en viss grad pa personliga asigter och pa veten- 

 skapens standpunkt i allmanhet, men den omsesidiga, genom 

 bruket dem emellan faststallda rangen kan icke omkastas; 

 sa ar t. ex. en indelning af ett slagte i familjer, en art i 

 slagten o. s. v. icke tillaten. 



12. Genom en arts befruktande af en annan art upp- 

 kommer en bastard (hybrid, hybridus), genom befruktande 



1) I ai'seende pa dessa benamningar rader q&gon nieinngsskiljakiigiiet, 

 i dct atskilliga (inska termen ordo icke synonym med familia, titan med 

 cohors, hvilken sistniimnda term derigenom blel've ofvcrfludig. Ett sadatit 

 beteckningssiitt ofverensstammer itfven med det hos Hera botanister och > 

 synnerhet zoologer fOrr brukliga. 



