86 Principer f5r den botaniska nomenklaturen. 



15. Hvarje vaxtgrupp kan inom vetenskapen blott hara 

 ett enda giltigt namn, nemligen det aldsta, af Linne for 

 henne adopterade eller af honom eller annan senare forfattare 

 gifna — alltid med forutsattning af ofverensstammelse med 

 grundreglorna for nomenklaturen. 



16. Ingen ma andra ett namn eller en kombination af 

 namn, sa, vida han ej dertill har fullt giltiga, pa fullkomlig 

 sakkannedom grundade skal, eller han ser sig nodsakad att 

 afskaffa en mot grundreglorna stridande benamning (se 3, 4, 

 11, 15 o. s. v.; jfr afven sekt. 6). 



17. Namnens form, antal och anordning beror pa hvarje 

 sarskild grupps natur, enligt foljande reglor. 



Sektion 2. Nomenklatur for de sarskilda indelningsgraderna. 



§ 1. Namn pa, Divisiones, Subdivisiones, Classes och 

 Subclasses. 



18. Namnen pa, Divisiones, Subdivisiones, Classes och 

 Subclasses hpmtas fran ett af deras mest framstaende kanne- 

 tecken och uttryckas med ord af grekiskt eller latinskt ur- 

 sprung. Harvid bor man draga forsorg om, att likartade 

 afdelningar med afseende pa, form och andelser erhalla en 

 viss ofverensstammelse (t. ex. Phanerogamse, Cryptogamse; 

 MonocotyledoneaB, Dicotyledoneae o. s. v.) 



19. Bland Cryptogamerna kunna de forra familj-namnen 

 (Filices, Musci, Lichenes, Algae, Fungi etc.) anvandas sasom 

 namn pa, klasser och underklasser. 



§ 2. Namn pa, Cohortes och Subcohortes. 



20. Cohorterna bora foretradesvis benamnas efter en af 

 deras mera betydande fann'ljer, om mojligt med lika andelse. 

 Subcohorterna (som endast sallan bora anvandas) kunna pa, 

 likartadt satt betecknas. 



§ 3. Namn pa, familjer och underfamiljer, tribus och 

 subtribus. 



21. Familjerna {families, ordines) uppkallas efter nagot 

 till dem horande slagte och bor slutandelsen vara acece (ss. 

 Rosacea?, Ranunculaceae o. s. v.). 



