Principer for den botaniska nomenklaturen. 93 



46. En i ett arhete under generiskt och specifikt namn, 

 men utan meddelande af dess karakterer, anford ny art kan 

 icke hetraktas sasom publieerad. Pa samma satt forhaller 

 sig raed ett nytt, ej af uppgifna karakterer atfoljdt genus- 

 namn. 



47. Det vore onskligt, att botanisterna ville i erinring 

 behalla fbljande rad: 



1) att i arbeten eller delar af sadane, sa ock vid for- 

 saljandet eller utdelaudet af benamnda och numrerade vax- 

 ter, datum for publicerandet noga angifves; 



2) att enhvar, som publicerar ett namn, tydligt angif- 

 ver, till hvilken grupp han hanfor detsamma, om han dermed 

 forstar en familj, en tribus, ett slagte, en sektion, en art 

 eller en varietet; 



3) att man vid publikationer underlater att anfora sa- 

 dana forr ej oftentliggjorda namn, som man sjelf ej erkanner, 

 isynnerhet om de personer, fran hvilka de harstamma, icke 

 uttryckligen bafva dertill gifvit sitt bifall. 



Sekt. 4. Om riktigt citat af auctors-namn. 



48. For att vid anforandet af en benamning ga till vaga 

 pa ett riktigt och fullstandigt satt maste man afven citera 

 namnet pa den forfattare, som forst publicerat detta namn 

 eller denna narankombination '). 



1) Af denna regel foljer, att da en art erhaller ett nytt genusnamn , 

 endast den forfattare skall citeras, som gjort detta ombyte af genusnamn. 

 Sa t. ex. emedan Linnes Cheiranthus tristis af R. Brown forts till slilgtet 

 Matthiola, skall man skrifva Matthiola tristis R. Br., utan allt angif- 

 vande af Linne. Detta var pluralitetens beslut vid Pariser-kongressen 

 efter langa och haftiga debatter; detta var och ar fortfarande det egent- 

 liga stridsamnet. Sasom motforslag hafva uppstilllts sadana reglor, som 

 skulle medfora beteckningssiitten Matthiola tristis L., M. tristis (L.), M. 

 (R. Br.) tristis L. , M. tristis (L. sub Cheirantho) och M. tristis (L.) 

 R. Br. Mycket kan har sagas for och emot, men for var del aro vi 

 obetingadt for det sistniimnda bctcckningssattet, icke derfore att det ar ett 

 formedlings-foislag, utan derfore att det innebiir rattvisa at alia, oriittvisa 

 mot ingen. — Detsamma gilller punkten 51, hvilken vi for var del ej kunna 

 i dess nuvarande form underskrifva. 



