96 Principer for den botaniska nomenklaturen. 



57. Forflyttas en sektion eller en art till ett annat slagte, 

 eller ofverfores en varietet eller annan form fran en art till 

 en annan, sa bibehalles sektions-, arts- eller form-namnet, 

 sa framt harvid intet af de i 62 och 63 anforda hindren 

 trader eraellan. 



58. Forandras en trihus till familj, ett subgenus eller 

 en sektion till genus, en varietet e. d. till art, eller ega for- 

 andringar i motsatt riktning rum, sa behallas de gamla nam- 

 nen, sa framt ej derigenom inom vaxtriket tva, lika genus- 

 namn, inom samma slagte tva lika afdelningar eller art-namn, 

 och inom samma art tva lika subspecies-benamningar komma 

 att uppsta. 



Sekt. 6. Om namns forkastande, fbrflyttande och forandrande. 



59. Under forevandning, att ett namn ar ilia valdt eller 

 icke valljudande, eller att ett annat ar battre eller mera 

 bekant, eller att det ej ar fullt graramatikaliskt, eller pa 

 hvilka som heist andra ohallbara och smaaktiga grunder ar 

 ingen berattigad att utbyta ett namn mot ett annat. 



60. I foljande fall far ingen erkanna ett nytt namn: 



1) ora detta namn gifves at en grupp, slagt, art o. s. v. 

 inom vaxtriket, som redan forut eger ett rattsgiltigt namn; 



2) om det ar homonymt med andra klass- eller genus- 

 namn, eller med namnet pa nagon sektion eller art i samma 

 slagte, eller med varietet o. s. v. under samma art; 



3) om det uttrycker en karakter eller egenskap, som 

 alldeles icke tillkommer arten, slagtet o. s. v. i sin helhet 

 eller storsta delen deraf); 



1) Ehuru vi ej kunna annat an instiimma i denna sats, sa ar det 

 dock nodvandigt att anvanda den med allra storsta forsigtighct. Att t. ex. 

 kalla en art americana, som ej furekommer i Amerika, men val i Afrika, 

 eller att t. ex. anvanda namnet Gentiana aurea L. for G. involucrata 

 Rottb., da. dennas blommor aldrig aro aurei, vore i sanning foga larap- 

 ligt. A andra sidan vore det t. ex. oriktigt att bortkasta namnet officinalis 

 for en mangd arter, som cj langre aro officitiella. Stranga ifrare for prio- 

 riieten fOrkasta helt och ballet denna och foljande sats, aberopande sig pa 

 analogien med vara dopnamn ; ''en flicka, som blifvit dopt till Amanda, 

 maste bchalla detta namn, afven om hon ar allt annat an alskvard,'' 



